Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Luna bo nocoj mrknila za najdlje v tem stoletju, za nameček pa se Mars na ogled postavlja v bleščeči rdeči opravi.
Luna bo nocoj mrknila za najdlje v stoletju, Mars pa se na ogled postavlja v bleščeči rdeči opravi
Luna bo malo pred pol deveto zvečer začela vstopati v Zemljino senco, kar bo od začetka tudi zelo lepo vidno, iz Zemljine sence pa bo izstopila malo po polnoči. V Ljubljani se popolni mrk (Luna je cela v Zemljini senci) začne ob 21. uri 30 minut in konča ob 23. uri 13 minut. Tokratni mrk bo dolg uro in 43 minut, kot zanimivost povejmo, da bo to samo slabe štiri minute manj od najdaljšega Luninega mrka v dva tisoč letih, konec maja 318 je bil namreč mrk dolg skoraj uro in 47 minut. Luna ob mrku ne bo izginila, ampak se bo obarvala v rdečo oziroma opečnato rdečo.
Kako nastane Lunin mrk? Sonce, Luna in Zemlja morajo biti poravnani v ravni črti, pri čemer je Zemlja na sredini. Sončna svetloba se zaradi tega od Lune ne more odbijati, kar zaznamo kot Lunin mrk.
“Čeprav takšni Luni pravijo tudi krvava, bodite brez skrbi. Doslej še niso našli dokazov, da bi imela lahko takšna Luna kaj zraven pri nesrečah, slabem počutju in kar ji podobnega še pripisujejo oziroma s tem strašijo.” – Boris Kham, upokojeni profesor fizike in ljubiteljski astronom
Če ste v preteklih nočeh pogledovali proti južnemu nebu in se spraševali, kaj je tista svetla rdeča pika, povejmo, da je to Mars. Ta je prav zdaj v opoziciji, torej položaju, ko je – gledano z Zemlje – na nasprotni strani kot Sonce. V opozicijo prihaja vsakih 26 mesecev. Letošnja opozicija je nekaj posebnega, saj je Mars zelo blizu, tako velik bo spet šele čez 17 let. V objektiv ga že leta lovi Matej Mihelčič, urednik Spikinega spletišča, astrofotograf in popularizator astronomije. “Za opazovanje potrebujemo dober teleskop in izurjeno oko, daljnogled ne bo zadostoval. Veliko bolj hvaležno delo je Mars fotografirati s posebnimi planetarnimi kamerami.” Velike opozicije Marsa pogosto skazijo peščeni viharji.
“Trenutno na Marsu divja globalni vihar. Viharji nastanejo, ker je Mars bližje Soncu, s tem pa na njem nastajajo tudi večje temperaturne razlike. Prav zato je na primer Nasa sondo Opportunity dala v stanje hibernacije.”
Tako Mars kot Luno bo nocoj mogoče gledati na katerem od številnih javnih opazovanj nočnega neba. Sogovornik o Luni Boris Kham pripravlja opazovanje na Kureščku nad Igom, na Primorskem vabljeni na observatorij Voglarji v Trnovo pri Gorici. Na Celjskem bodo teleskope obrnili proti jugovzhodu v Observatoriju Srečka Lavbiča v Galiciji v Žalcu, v Mariboru pa pred Filozofsko fakulteto. Vabljeni tudi na Kozjansko na Prevorje in na Jelenov greben pri Podčetrtku. Zagotovo se bo v nebo gledalo še marsikje, tako da preverite pri svojih lokalnih astronomskih društvih.
Luna bo nocoj mrknila za najdlje v tem stoletju, za nameček pa se Mars na ogled postavlja v bleščeči rdeči opravi.
Luna bo nocoj mrknila za najdlje v stoletju, Mars pa se na ogled postavlja v bleščeči rdeči opravi
Luna bo malo pred pol deveto zvečer začela vstopati v Zemljino senco, kar bo od začetka tudi zelo lepo vidno, iz Zemljine sence pa bo izstopila malo po polnoči. V Ljubljani se popolni mrk (Luna je cela v Zemljini senci) začne ob 21. uri 30 minut in konča ob 23. uri 13 minut. Tokratni mrk bo dolg uro in 43 minut, kot zanimivost povejmo, da bo to samo slabe štiri minute manj od najdaljšega Luninega mrka v dva tisoč letih, konec maja 318 je bil namreč mrk dolg skoraj uro in 47 minut. Luna ob mrku ne bo izginila, ampak se bo obarvala v rdečo oziroma opečnato rdečo.
Kako nastane Lunin mrk? Sonce, Luna in Zemlja morajo biti poravnani v ravni črti, pri čemer je Zemlja na sredini. Sončna svetloba se zaradi tega od Lune ne more odbijati, kar zaznamo kot Lunin mrk.
“Čeprav takšni Luni pravijo tudi krvava, bodite brez skrbi. Doslej še niso našli dokazov, da bi imela lahko takšna Luna kaj zraven pri nesrečah, slabem počutju in kar ji podobnega še pripisujejo oziroma s tem strašijo.” – Boris Kham, upokojeni profesor fizike in ljubiteljski astronom
Če ste v preteklih nočeh pogledovali proti južnemu nebu in se spraševali, kaj je tista svetla rdeča pika, povejmo, da je to Mars. Ta je prav zdaj v opoziciji, torej položaju, ko je – gledano z Zemlje – na nasprotni strani kot Sonce. V opozicijo prihaja vsakih 26 mesecev. Letošnja opozicija je nekaj posebnega, saj je Mars zelo blizu, tako velik bo spet šele čez 17 let. V objektiv ga že leta lovi Matej Mihelčič, urednik Spikinega spletišča, astrofotograf in popularizator astronomije. “Za opazovanje potrebujemo dober teleskop in izurjeno oko, daljnogled ne bo zadostoval. Veliko bolj hvaležno delo je Mars fotografirati s posebnimi planetarnimi kamerami.” Velike opozicije Marsa pogosto skazijo peščeni viharji.
“Trenutno na Marsu divja globalni vihar. Viharji nastanejo, ker je Mars bližje Soncu, s tem pa na njem nastajajo tudi večje temperaturne razlike. Prav zato je na primer Nasa sondo Opportunity dala v stanje hibernacije.”
Tako Mars kot Luno bo nocoj mogoče gledati na katerem od številnih javnih opazovanj nočnega neba. Sogovornik o Luni Boris Kham pripravlja opazovanje na Kureščku nad Igom, na Primorskem vabljeni na observatorij Voglarji v Trnovo pri Gorici. Na Celjskem bodo teleskope obrnili proti jugovzhodu v Observatoriju Srečka Lavbiča v Galiciji v Žalcu, v Mariboru pa pred Filozofsko fakulteto. Vabljeni tudi na Kozjansko na Prevorje in na Jelenov greben pri Podčetrtku. Zagotovo se bo v nebo gledalo še marsikje, tako da preverite pri svojih lokalnih astronomskih društvih.
Po 16 letih se je z nemškimi volitvami končala era Angele Merkel. O njeni zapuščini smo se pogovarjali s politologom in predavateljem na univerzi v Kasslu Wolfgangom Schroederjem, ki se v svojih raziskovanjih ukvarja z nemškim političnim sistemom. Z njim se je prejšnji teden, torej še pred samimi volitvami, srečala Maja Ava Žiberna.
Dva dneva po mednarodnem in evropskem dnevu jezikov preverjamo, ali je pregovorna poliglotskost Slovencev le mit ali resnica.
O Švedski že od začetka pandemije poslušamo zgodbe o neukrepanju, saj oblasti državljanom le svetujejo, kako naj se obnašajo. Življenje izgleda tako kot leta 2019, vendar s pomembno razliko: prebivalci zaupajo drug drugemu in vladi. Švedi ne nosijo mask, niti v notranjih prostorih, na vsakem koraku pa so postavljena obvestila o razdalji, veliko je tudi razkužilnikov. Švedske oblasti napovedujejo, da s koncem septembra ukinjajo vsa covid-19 priporočila. Kakšna je precepljenost, kako poteka testiranje? Kaj pa pouk v šolah? O tem, kako je videti (po)pandemično življenje v Stockholmu, je v živo iz švedske prestolnice poročala Maruša Kerec.
Mineva še zadnji dan 20. evropskega tedna mobilnosti, v okviru katerega se sprašujemo, v kakšnih mestih si v prihodnje želimo živeti. Kako živeti zdravo in potovati trajnostno, kot se glasi letošnje geslo?
Zgodba o tem, kako sta nas povezali umetnost in junaška preteklost. Ob zaključku instalacije smo poklicali tudi avtorico Tanjo Prušnik.
Pred dnevi so pri založbi Učila izdali novo, slovensko Guinnesssovo knjigo rekordov za leto 2022. V njej je kar 27 slovenskih rekordov, od tega 13 novih, torej tistih, ki so jih naši rekorderji postavili med aprilom 2020 in marcem 2021. Gre pretežno za športne rekorde: kar 8 jih je denimo postavil veteranski kolesar Stanislav Verstovšek, v njej je rekord Luke Dončiča z največ doseženimi točkami v krstnem nastopu v končnici NBA in od letošnjega avgusta že presežen rekord potapljačice Alenke Artnik. Foto: Učila
Evropski teden športa je pobuda Evropske komisije za spodbujanje športa in telesne dejavnosti. Tema kampanje ostaja Bodi aktiven in k akciji lahko pristopite tudi kot aktiven udeleženec meritev SLOFIT, ki bodo za odraslo populacijo prvič organizirane v prihodnjem tednu.
Komisija za turno kolesarstvo Planinske zveze Slovenije je preteklo soboto že tretjič organizirala dogodek: Prekolesarimo Slovensko turnokolesarsko pot v enem dnevu! Pod vodstvom izkušenih vodnikov je nekaj manj kot 300 kolesarjev prevozilo vseh 41 etap približno 1850-kilometrske krožne poti. Foto: Matija Klanjšček/PZS
Predstavljamo Instagram skupnosti, ki skrbijo, da je svet vsaj za trenutek lepši. Kot zadnjo predstavljamo skupnost, ki se je razvila skupaj s profilom Mavrični kromosom ljubezni.
Poletje se je res končalo, saj so lastovke že odletele na jug. Celo tista, ki jo zdaj že poznamo pod imenom Arsova lastovka, je včeraj zvečer končno odletela z Ljubljanskega gradu v roke dobitnika 30. natečaja za najboljšo kratko zgodbo. Ta pristanek je v živo spremljala tudi Nina Manfreda.
Policisti so po včerajšnjih izgredih v Ljubljani zaenkrat pridržali devet ljudi, kriminalistična preiskava pa še intenzivno poteka, tako je opoldne pojasnil generalni direktor policije Anton Olaj. Policija sicer ugotavlja, da so bili napadalci organizirani, v izgredih pa je bilo lažje poškodovanih sedem policistov in en udeleženec, poškodovano je tudi poslopje Državnega zbora. Opoldne so na tiskovni konferenci še pojasnili, da so po njihovih informacijah včeraj pravilno ocenili varnostno tveganje neprijavljenih protestov. Pred tem smo za podnapise dogajanja prosili urednika Sobotne priloge Dela Alija Žerdina, ki ga je presenetilo včerajšnje ravnanje policije, ki je po njegovi oceni močno podcenjevala možnost, da bi prišlo do protestov v večjem obsegu. Kaj se dogaja z družbo?
Zbrani zapisi Instagram profila Mavrični kromosom ljubezni v interpretaciji Maje Moll.
Ena najbolj modernih niš v prizadevanju za uveljavitev čimbolj trajnostnega razvoja naše civilizacije je na prelomu tisočletja postala prehranska samooskrba mest. Društvo Urbani čebelar, ki na območju ljubljanske urbane regije deluje že sedem let, od letošnje pomladi v sodelovanju z Upravo Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij izvaja projekt Medena celica, čebelarjenje z zaprtimi osebami. Projekt poteka na Odprtem oddelku Ig, ki je dislocirani odprti oddelek ljubljanskega zapora za moške.
Preteklo nedeljo so se pohodnice in pohodniki zjutraj zbrali nad Železno Kaplo na avstrijskem Koroškem in ves dan hodili po poteh Johana, Lenarta in Gašperja. Pridružila se jim je Tatjana Pirc.
V galeriji Hest v Ljubljanji je razstavljala vizualna umetnica Nataša Prosenc Stearns. Predstavila je 13 printov velikih formatov, vezanih na štiri video dela, ki so nastala med leti 2016 in 2021. Nataša Prosenc Stearns je filmska režiserka in video umetnica, ki že več kot dve desetletji živi v Los Angelesu, je avtorica številnih kratkih, dokumentarnih in celovečernih filmov, svoja video art dela pa razstavlja v številnih galerijskih prostorih, na mednarodnih bienalih in zelo pogosto tudi v Sloveniji. Z njo se je srečala Nina Zagoričnik.
Danska je s prejšnjim petkom razveljavila večino ukrepov v boju z epidemijo novega koronavirusa in covid-19 označila za bolezen, ki ne ogroža več družbe kot celote. Zakaj Danski uspeva in drugim ne, kako je videti življenje na ulicah, so se Danci res vrnili v staro normalnost? V živo iz Aarhusa se je oglasil Gašper Andrinek.
Prvi posnetki terorističnega napada na Svetovni trgovinski center so zelo hitro obkrožili svet, v Združenih državah so posnetki letala, ki se zaleti v stavbo, takoj prišli na televizijske postaje. Iz postelje so vrgli tudi našega takratnega dopisnika iz Združenih držav Mateja Šurca, ki po dvajsetih letih meni, da so ti dogodki izjemno pomembno zaznamovali naše družbe. Pravi, da mu je postalo jasno, da gre za zgodovinski dogodek, po natanko 18 minutah, ko se je v dvojčka zaletelo še drugo letalo. Njegove zgodbe o dogajanju tistega sončnega septembrskega dne razkrivajo naval čustev, strahu in jeze, ki je preplavil Ameriko.
11. september 2001 je z dramatičnimi prizori rušenja nebotičnikov Svetovnega trgovinskega centra v New Yorku in dima, ki se dviga nad Pentagonom v Washingtonu, postal del zgodovinskega spomina sveta. Podoba bi bila še intenzivnejša, če bi četrto letalo doseglo svoj cilj, najverjetneje Kapitol, morda Belo hišo. Namesto tega je strmoglavilo na opuščeni dnevni kop premoga v hribovju jugozahodne Pensilvanije. Umrli so vsi ljudje na krovu, štirideset potnikov in članov posadke ter štirje teroristi. A če so junaško razsežnost tragedije na Manhattnu in Pentagonu ustvarili ljudje, ki so sredi razdejanja nemudoma priskočili na pomoč, so zgodovino ustvarili sami potniki in člani posadke leta številka 93 družbe United Airlines, namenjenega iz Newarka v New Jerseyju v San Francisco v Kaliforniji. To letalo je vzletelo zadnje in potnikom je uspelo izvedeti, kaj se dogaja in odločili so se za upor, ki je teroristom preprečil, da bi dosegli Washington. Med potniki leta številka 93 je bil tudi Edward Felt, starejši brat Gordona Felta, ki je dvajset let po tragediji posvetil informiranju javnosti o sporočilu 11. septembra. Z Gordonom Feltom se je pogovarjal naš washingtonski dopisnik Andrej Stopar.
Času primerno smo se dotaknili teme, ki se vrti okrog dogodka izpred dvajset let, vendar ne v političnem smislu, temveč pop-kulturnem. 11. september je zaznanoval filmsko industrijo predvsem s tem, da Američani po mnenju dr. Petra Stankovića s Katedre za kulturologijo Fakultete za družbene vede niso znali predelati dogodka, ki je bil bolj grozljiv od vsakršne fikcije.Zanj je bilo najbolj presenetljivo to, kakšna tišina, praznina, je nastala po dogodku v pop-kulturnem svetu. In ta tišina še kar vztraja.
V petem delu mini serije o skupnostih, ki so vzniknile na Instagramu, predstavljamo profil Biologinja. Tanja je diplomirana biologinja, ki na svojem profilu komunicira o živalih, rastlinah, telesu in o našem planetu, z objavami pa osvešča tudi o trajnosti: od trajnostnega nakupovanja, ponovne uporabe izdelkov in trajnostne mode. Z Biologinjo smo se pogovarjali o Instagramu kot omrežju za komuniciranje znanosti in skupaj razmislili, kako lahko z družabnimi omrežji znanost približamo ljudem. Razmišljali smo tudi o dvojnosti Instagrama, kjer po eni strani najdemo vedno več profilov, ki osveščajo o trajnostnem načinu življenja, po drugi strani pa je prav to omrežje eno najboljših prodajnih kanalov - velikokrat prav za stvari, ki jih ne potrebujemo.
Neveljaven email naslov