Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor s Svetlano Zakharovo, eno izmed najbolj prepoznavnih obrazov ruskega in svetovnega baleta.
Rusinja Svetlana Zaharova je ena izmed najbolj prepoznavnih obrazov ruskega in svetovnega baleta
Že pri petnajstih letih so jo povabili na eminentno baletno akademijo Vaganova v Sankt Peterburgu. Preskočila je drugi razred in se odpravila naravnost v maturantski razred, kar je bil edini primer v celotni zgodovini te izobraževalne ustanove. Kmalu je svetovno baletno javnost očarala z vlogo Giselle v istoimenskem baletu. Nastop je bil tako izjemen, da je nemudoma prejela ponudbo, da se pridruži čislanemu Bolšoj teatru v Moskvi.
“Balet je zame tako poklic kot življenje, balet je ves moj svet. Plesati sem začela, ko sem imela deset let in od takrat so vse moje misli, želje in cilji povezani z baletom. V tem obdobju sem doživela vse, od vzponov in padcev, ves čas pa me je gnala dolžnost do občinstva.”
Prestižnih odrov v njeni karieri ni primanjkovalo. New York Metropolitan Opera, Londonski Covent Garden, The Teatro Colón v Buenos Airesu in Teatro di san Carlo v Napoliju so le nekateri izmed njih. S svojimi nastopi je prepotovala ves svet, njena prepoznavnost pa visoko na piedestal postavlja tudi celotno rusko umetnost, česar se Svetlana Zaharova ob vsakem nastopu zaveda.
“Balet je danes, včeraj in upam, da bo tudi jutri predstavljal enega izmed obrazov Rusije. Delam vse, kar lahko, da na svetovnih odrih vsi gledalci vidijo ta obraz v najlepši možni luči.”
Danes ob pol devetih zvečer bo ta obraz in svoj ples prvič predstavila tudi slovenskemu občinstvu. V predstavi Svetlana Zaharova in prijatelji bo skupaj s skupino prvovrstnih plesalcev, solistov najpomembnejših baletnih ansamblov, v Cankarjevem domu zaplesala dela iz svojega obširnega repertoarja, v katerem se najde nekaj za še tako izbirčne baletne sladokusce. Pridružil se jim bo Simfonični orkester RTV Slovenija pod vodstvom dirigenta Antona Grišanina.
Pogovor s Svetlano Zakharovo, eno izmed najbolj prepoznavnih obrazov ruskega in svetovnega baleta.
Rusinja Svetlana Zaharova je ena izmed najbolj prepoznavnih obrazov ruskega in svetovnega baleta
Že pri petnajstih letih so jo povabili na eminentno baletno akademijo Vaganova v Sankt Peterburgu. Preskočila je drugi razred in se odpravila naravnost v maturantski razred, kar je bil edini primer v celotni zgodovini te izobraževalne ustanove. Kmalu je svetovno baletno javnost očarala z vlogo Giselle v istoimenskem baletu. Nastop je bil tako izjemen, da je nemudoma prejela ponudbo, da se pridruži čislanemu Bolšoj teatru v Moskvi.
“Balet je zame tako poklic kot življenje, balet je ves moj svet. Plesati sem začela, ko sem imela deset let in od takrat so vse moje misli, želje in cilji povezani z baletom. V tem obdobju sem doživela vse, od vzponov in padcev, ves čas pa me je gnala dolžnost do občinstva.”
Prestižnih odrov v njeni karieri ni primanjkovalo. New York Metropolitan Opera, Londonski Covent Garden, The Teatro Colón v Buenos Airesu in Teatro di san Carlo v Napoliju so le nekateri izmed njih. S svojimi nastopi je prepotovala ves svet, njena prepoznavnost pa visoko na piedestal postavlja tudi celotno rusko umetnost, česar se Svetlana Zaharova ob vsakem nastopu zaveda.
“Balet je danes, včeraj in upam, da bo tudi jutri predstavljal enega izmed obrazov Rusije. Delam vse, kar lahko, da na svetovnih odrih vsi gledalci vidijo ta obraz v najlepši možni luči.”
Danes ob pol devetih zvečer bo ta obraz in svoj ples prvič predstavila tudi slovenskemu občinstvu. V predstavi Svetlana Zaharova in prijatelji bo skupaj s skupino prvovrstnih plesalcev, solistov najpomembnejših baletnih ansamblov, v Cankarjevem domu zaplesala dela iz svojega obširnega repertoarja, v katerem se najde nekaj za še tako izbirčne baletne sladokusce. Pridružil se jim bo Simfonični orkester RTV Slovenija pod vodstvom dirigenta Antona Grišanina.
Agata Tomažič je dolgoletna novinarka časnika Dela, ki je zdaj prevzela vlogo komunikatorke v ZRC SAZU. Agata piše tudi odlične zgodbe, seveda pa knjige tudi rada prebira. Priporoča zanimive zgodbe Frana Erjavca z naslovom Domače in tuje živali v podobah.
Katarina Habe, doktorica psihologije, predavateljica in raziskovalka, vodja in pevka skupine Katrinas, predlaga knjigi: Milan Dekleva – Telo iz črk Jojo Moyes – Ob tebi
Zgodovinarju in direktorju ZRC SAZU je žal, da je na področju prebiranja e-knjig zamudnik, mu je pa všeč, da je vse več strokovne literature dostopne v elektronski obliki. Med klasično-papirnatno literaturo priporoča Zgodbo o ljubezni in temnini Amosa Oza.
Izar Lunaček je filozof in stripar, ki se že nekaj let trudi povezati domačo stripovsko sceno, v ta namen pod njegovim okriljem že nekaj let poteka vsakomesečni dogodek Stripolis. Navdušenje nad stripi ima že dolgo preteklost, svoj prvi strip je narisal že kot osnovnošolec, redno jih je v periodiki objavljal med študijem filozofije in primerjalne književnosti. Doktoriral je iz nadaljevank, risank in stripov, in pri tem prišel do ugotovitve, da smešno ni nujno banalno. Stripi pa po njegovem mnenju že dolgo časa niso material za nepismene, ampak so vedno bolj družbeno-kritični, sporočilni in poučni. Zato tudi ni presenečenje, da je njegov knjižni namig “stripovski”.
V Nebulozah o visokem obisku ruskega predsednika Vladimirja Putina ob 100-letnici ruske kapelice na Vršiču.
Drago Mislej Mef je glasbenik, urednik izolskega tednika Mandrač, nekoč je bil celo klubski nogometaš. V življenju mu ni dolgčas, pogosto pa ostane bolj malo časa za branje.
Eva priproča knjigo Osmi Poverjenik, hrvaškega avtorja Renata Barertića
Otvoritvena slovesnost 27ih olimpijskih iger v Sydneyu je bila spektakularna. Po Melburneu 1956-ega je igre spet gostila Avstralija. Severna in Južna Koreja sta bili združeni pod eno zastavo, sodobni objekti pa so obljubljali praznik športnikov iz 199-ih držav. Slovenska odprava je bila 74-članska, po zaslugi Iztoka Čopa, Luke Špika in Rajmonda Debevca pa je prvič v samostojni zgodovini prišla do dveh najbolj žlahtnih olimpijskih kolajn.
Priporoča v branje knjigo Pradavnina- velika ilustrirana enciklopedija
Mediji in reklame nas učijo piti, dihati, seksati, vzgajati, sedeti, jesti in piti. Se tudi vi kdaj počutite nekompetentne za življenje?
V branje priporoča celoten opus avtorice, Nobelove nagrajenke Svetlane Aleksijevič. Izpostavi knjigo Secondhand time.
Dr. Irena Samide, docentka za nemško književnost na Oddelku za germanistiko ljubljanske FF, je poklicno in zasebno strastna bralka. V knjižnem namigu nam je povedala, katera knjiga jo je najbolj navdušila.
V oddaji o zgodovini olimpijskih iger bomo danes prevrteli čas v leto 1988, ko je bil na igrah v Seulu med dobitniki medalj tudi košarkar Jure Zdovc, član odlične generacije, ki je krojila svetovno košarko. Z Juretom Zdovcem bo spomin na srebrno odličje in dvoboj dveh košarkarskih velesil, Jugoslavije in Sovjetske zveze, obujal Franci Pavšer.
Neveljaven email naslov