Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Leto, ki se izteka je vzelo kar nekaj velikih glasbenih imen. Njihov odhod seveda ni znamenje sreče. Razlog, da se jih bomo spomnili v naših vrečah sreče je njihova izjemna glasbena zapuščina, materija, ki nas bo osrečevala še leta in desetletja. Pisali in izvajali so glasbo ter se zapisali v zgodovino.
Glasbeni spomini od Detroita do Dalmacije
Leto, ki se izteka je vzelo kar nekaj velikih glasbenih imen. Njihov odhod seveda ni znamenje sreče. Razlog, da se jih bomo spomnili v naših vrečah sreče je njihova izjemna glasbena zapuščina, materija, ki nas bo osrečevala še leta in desetletja. Pisali in izvajali so glasbo ter se zapisali v zgodovino.
15. januarja je, v starosti 46 let, v Londonu umrla glavna pevka irske rock skupine The Cranberries Dolores O’Riordan. The Cranberries so zasloveli leta 1993 s svojim prvim albumom »Everybody Else Is Doing It, So Why Can’t We?«. Po svetu so prodali kar 40 milijonov kopij prvenca. Irska pevka je skupino povedla do mednarodnega uspeha s hiti, kot sta Linger in Zombie.
Le nekaj dni zatem, 20. januarja, je v starosti 28 let v Omanu storil samomor znani švedski didžej Avicii. Sodeloval je s številnimi glasbeniki, med drugim Madonno in skupino Coldplay. Med njegovimi najbolj znanimi skladbami so Wake Me Up, Hey Brother in Waiting For Love.
Konec julija pa je v Splitu, v starosti 71 let, umrl legendarni hrvaški pevec Oliver Dragojević. Kariero je začel leta 1963 kot pevec in klaviaturist splitske skupine Batali, prvi večji uspeh pa je doživel na Splitskem festivalu leta 1974, ko je prejel prvo nagrado občinstva s skladbo Ča će mi Copacabana. Pred nekaj leti je na prvem programu Radia Slovenija takole razmišljal o tem, kaj so zanj najpomembnejše stvari v življenju.
Glasba, morje, ki je neizogibno, družina, prijatelji … Ne nujno v tem vrstnem redu, ker so mi vse te stvari pomembne. Brez glasbe in morja ne morem, brez družine pa tudi ne. Moja družina je velika, v njej je mnogo otrok. Smo kot majhna državica.
Med največje uspešnice Oliverja Dragojevića se uvrščajo Skalinada, Malinkonija, Oprosti mi, pape, Vjeruj u ljubav, Piva klapa ispo’ volta, Nadalina, Karoca in Cesarica.
Sredi avgusta je na svojem domu v Detroitu umrla svetovna glasbena ikona Aretha Franklin. Dobitnica 18 nagrad grammy, vključno z nagrado za življenjske dosežke, je bila ena najbolje prodajanih glasbenic vseh časov in leta 1987 kot prva ženska sprejeta v Dvorano slavnih rock’n’rolla v Clevelandu. Med njenimi znanimi pesmimi so I Say a Little Prayer, Chain of Fools in Think. Izdala je 42 studijskih albumov, nazadnje A Brand New Me.
V 95. letu starosti je na prvi oktobrski dan umrl francoski šansonjer in igralec Charles Aznavour. V svoji karieri je prodal več kot 100 milijonov plošč, podpisuje se tudi pod več kot 1000 skladb. Prijel se ga je vzdevek francoski Frank Sinatra. Leta 1978 je Aznavour nastopil tudi v Ljubljani, znan pa je bil tudi po svoji humanitarni dejavnosti. Aznavour je leta 1997 prejel francosko legijo časti, avgusta lani pa je dobil tudi svojo zvezdo na hollywoodskem pločniku slavnih.
85 let pa je bila stara svetovno znana španska sopranistka Montserrat Caballe, ko je za vedno odšla v začetku oktobra. V več kot 50 letih pevske kariere je nastopila v okoli 130 opernih vlogah v vseh velikih svetovnih opernih hišah ter se uveljavila tudi na koncertnih odrih. Ljubitelji opere so jo imenovali La Superba (Veličastna), veljala pa je za eno boljših sopranistk povojnega obdobja. Na radijskih valovih je zaslovela s skladbo Barcelona, ki jo je leta 1987 na povabilo olimpijskega komiteja ob orkestrski spremljavi posnela v duetu s frontmanom britanskih Queenov Freddiejem Mercuryjem. Leta 1992 so jo nato uporabili kot eno od dveh uradnih pesmi poletnih olimpijskih iger v tem španskem mestu.
96 epizod
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Leto, ki se izteka je vzelo kar nekaj velikih glasbenih imen. Njihov odhod seveda ni znamenje sreče. Razlog, da se jih bomo spomnili v naših vrečah sreče je njihova izjemna glasbena zapuščina, materija, ki nas bo osrečevala še leta in desetletja. Pisali in izvajali so glasbo ter se zapisali v zgodovino.
Glasbeni spomini od Detroita do Dalmacije
Leto, ki se izteka je vzelo kar nekaj velikih glasbenih imen. Njihov odhod seveda ni znamenje sreče. Razlog, da se jih bomo spomnili v naših vrečah sreče je njihova izjemna glasbena zapuščina, materija, ki nas bo osrečevala še leta in desetletja. Pisali in izvajali so glasbo ter se zapisali v zgodovino.
15. januarja je, v starosti 46 let, v Londonu umrla glavna pevka irske rock skupine The Cranberries Dolores O’Riordan. The Cranberries so zasloveli leta 1993 s svojim prvim albumom »Everybody Else Is Doing It, So Why Can’t We?«. Po svetu so prodali kar 40 milijonov kopij prvenca. Irska pevka je skupino povedla do mednarodnega uspeha s hiti, kot sta Linger in Zombie.
Le nekaj dni zatem, 20. januarja, je v starosti 28 let v Omanu storil samomor znani švedski didžej Avicii. Sodeloval je s številnimi glasbeniki, med drugim Madonno in skupino Coldplay. Med njegovimi najbolj znanimi skladbami so Wake Me Up, Hey Brother in Waiting For Love.
Konec julija pa je v Splitu, v starosti 71 let, umrl legendarni hrvaški pevec Oliver Dragojević. Kariero je začel leta 1963 kot pevec in klaviaturist splitske skupine Batali, prvi večji uspeh pa je doživel na Splitskem festivalu leta 1974, ko je prejel prvo nagrado občinstva s skladbo Ča će mi Copacabana. Pred nekaj leti je na prvem programu Radia Slovenija takole razmišljal o tem, kaj so zanj najpomembnejše stvari v življenju.
Glasba, morje, ki je neizogibno, družina, prijatelji … Ne nujno v tem vrstnem redu, ker so mi vse te stvari pomembne. Brez glasbe in morja ne morem, brez družine pa tudi ne. Moja družina je velika, v njej je mnogo otrok. Smo kot majhna državica.
Med največje uspešnice Oliverja Dragojevića se uvrščajo Skalinada, Malinkonija, Oprosti mi, pape, Vjeruj u ljubav, Piva klapa ispo’ volta, Nadalina, Karoca in Cesarica.
Sredi avgusta je na svojem domu v Detroitu umrla svetovna glasbena ikona Aretha Franklin. Dobitnica 18 nagrad grammy, vključno z nagrado za življenjske dosežke, je bila ena najbolje prodajanih glasbenic vseh časov in leta 1987 kot prva ženska sprejeta v Dvorano slavnih rock’n’rolla v Clevelandu. Med njenimi znanimi pesmimi so I Say a Little Prayer, Chain of Fools in Think. Izdala je 42 studijskih albumov, nazadnje A Brand New Me.
V 95. letu starosti je na prvi oktobrski dan umrl francoski šansonjer in igralec Charles Aznavour. V svoji karieri je prodal več kot 100 milijonov plošč, podpisuje se tudi pod več kot 1000 skladb. Prijel se ga je vzdevek francoski Frank Sinatra. Leta 1978 je Aznavour nastopil tudi v Ljubljani, znan pa je bil tudi po svoji humanitarni dejavnosti. Aznavour je leta 1997 prejel francosko legijo časti, avgusta lani pa je dobil tudi svojo zvezdo na hollywoodskem pločniku slavnih.
85 let pa je bila stara svetovno znana španska sopranistka Montserrat Caballe, ko je za vedno odšla v začetku oktobra. V več kot 50 letih pevske kariere je nastopila v okoli 130 opernih vlogah v vseh velikih svetovnih opernih hišah ter se uveljavila tudi na koncertnih odrih. Ljubitelji opere so jo imenovali La Superba (Veličastna), veljala pa je za eno boljših sopranistk povojnega obdobja. Na radijskih valovih je zaslovela s skladbo Barcelona, ki jo je leta 1987 na povabilo olimpijskega komiteja ob orkestrski spremljavi posnela v duetu s frontmanom britanskih Queenov Freddiejem Mercuryjem. Leta 1992 so jo nato uporabili kot eno od dveh uradnih pesmi poletnih olimpijskih iger v tem španskem mestu.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Kaj je leto 2019 prineslo v znanosti? Od Nobelovih nagrad in Zoisovih nagrad do 100-letnice Univerze. Pripravlja: Bojan Leskovec.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Letos Narodna galerija praznuje 100 letnico delovanja, pisatelju z avstrijske Koroške, Florjanu Lipušu, pa so na Dunaju izročili avstrijsko državno nagrado, najvišje avstrijsko priznanje za dosežke s področja umetnosti in kulture.
Na dan samostojnosti in enotnosti v vrečah sreče o tako rekoč najboljših ambasadorjih naše države, ki s svojimi uspehi navdušijo, povežejo in poenotijo ljudi preko ideoloških in političnih ločnic.
Spomnili smo se reševanja tajskih dečkov in njihovega trenerja, ki je imelo srečen konec
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
24. avgusta je umrl pesnik, romanopisec, publicist, prevajalec, novinar, urednik, član Slovenske akademije znanosti in umetnosti ter nekdanji politik Ciril Zlobec. V slovenski kulturni spomin se je vtisnil že z intimistično pesniško zbirko Pesmi štirih, ki jo je leta 1953 izdal skupaj s Kajetanom Kovičem, Janezom Menartom in Tonetom Pavčkom. Od takrat je objavil približno 30 pesniških zbirk ter dva romana, več knjig esejev in publicistike. Širšemu bralstvu je najbolj znan kot pesnik ljubezni. V začetku maja se je poslovil Miki Muster, ki se je s svojimi številnimi deli in izjemnim opusom uvrstil v sam vrh slovenske likovne kulture. Po zaslugi več kot 40 zgodb o legendarnih Zvitorepcu, Trdonji in Lakotniku velja za osrednjega predstavnika slovenskega stripa. Na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani je diplomiral iz kiparstva, med študijem pa se je preživljal s petjem. Ko so v Ljubljani okoli leta 1938 vrteli celovečerni film Sneguljčica in sedem palčkov, je začel sanjariti o tem, da bi ustvarjal risane filme.
V tokratni vreči sreče se skriva nekaj imenitnih uspehov slovenskih športnic in športnikov v letu 2018. Jadranje, judo, plavanje, gimnastika ter kajak in kanu na divjih vodah so športi, ki so napolnili vrečo sreče.
Prvi teden v oktobru že tradicionalno izvemo, kdo so dobitniki Nobelovih nagrad, ki jih podeljujejo od leta 1901 iz sklada, ki ga je ustanovil švedski industrialec Alfred Nobel. Letošnjo bero znanosti smo pregledali tudi v Vrečah sreče.
V Innsbrucku je septembra potekalo svetovno prvenstvo v športnem plezanju, na katerem je Slovenijo zastopala najmočnejša delegacija doslej. Janja Garnbret, Mina Markovič, Jernej Kruder, Domen Škofic, Gregor Vezonik, Katja Kadić in Vita Lukan so bili najmočnejša slovenska orožja v prestolnici avstrijske zvezne dežele Tirolska. Janja Garnbret je na svetovnem prvenstvu v športnem plezanju spisala eno najlepših slovenskih športnih zgodb. Devetnajstletnica, ki je letos opravila maturo in se je končno znebila zobnega aparata, je v Innsbrucku osvojila tri kolajne, dve zlati in eno srebrno v treh različnih disciplinah. Kot najmlajša tekmovalka v zgodovini je postala prva športna plezalka z zlatim plezalnim "hattrickom", trojčkom zlatih kolajn v težavnosti, balvanih in kombinaciji. Prvo zlato je še kot sedemnajstletnica osvojila pred dvema letoma na SP v Parizu težavnosti. Pri devetnajstih pa ima v svoji lasti že štiri kolajne s SP.
Spomnimo, kako se je letos razpletlo 63. tekmovanje za pesem Evrovizije. 24. februarja smo izvedeli, da bo Slovenijo maja na Eurosongu v Lizboni zastopala Lea Sirk. Med osmimi tekmovalci, ki so si nastop v finalu priborili že v predizboru eno soboto poprej, so jo izbrale žirije glasbenih ustvarjalcev, radijska in televizijska žirija, pa tudi žirija nekdanjih slovenskih predstavnikov na Evroviziji.
Leto 2018 je tudi leto velikega slovenskega pisatelja Ivana Cankarja. Ob 100-letnici smrti velikega slovenskega književnika Ivana Cankarja obeležujemo Cankarjevo leto. Jutri bo minilo 100 let od mnogo prezgodnje smrti pisatelja, esejista in politika Ivana Cankarja. Cankar je že za svojega življenja, v desetletjih po smrti pa še v večji meri, obveljal za osrednjo osebnost tako slovenske proze kot dramatike v prvi polovici prejšnjega stoletja, z nekaterimi svojimi spisi in nastopi pa je pomembno zaznamoval tudi politično dogajanje vse do osamosvojitve Slovenije in na svoj način ga še danes.
V skupnem seštevku je zmagal na dirki po Baskiji in Romandiji ter po Sloveniji, na Touru je bil četrti, dosegel pa je tudi etapno zmago. Skupno je zbral devet zmag na mednarodnih dirkah. Na lestvici Mednarodne kolesarske zveze je leto 2018 končal na 11. mestu. Tako visoko ni bil še noben slovenski kolesar. Na dirki po Baskiji, ki zaradi razgibanosti terena velja za eno najzahtevnejših dirk v koledarju svetovne serije, je bil zelo prepričljiv in na koncu najboljši.
Na Prešernovi proslavi na predvečer kulturnega praznika je bilo zaradi dobitnikov nagrad slovesno, a hkrati tudi trpko. Predsednik upravnega odbora Prešernovega sklada Vinko Möderndorfer je poudaril, da če oblast ne spoštuje ustvarjalnosti, ne gre pričakovati, da jo bodo spoštovali državljani. Janez Škof je letošnji dobitnik Borštnikovega prstana za življenjsko delo, je igralec z velikim občutkom za improvizacijo. Poslovili smo se od izjemne gledališke in filmske igralke Štefke Drolc, dobili smo sklad Jerneja Šugmana.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Neveljaven email naslov