Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Letos Narodna galerija praznuje 100 letnico delovanja, pisatelju z avstrijske Koroške, Florjanu Lipušu, pa so na Dunaju izročili avstrijsko državno nagrado, najvišje avstrijsko priznanje za dosežke s področja umetnosti in kulture.
Dva pomembna mejnika v slovenskem kulturnem prostoru: Narodna galerija in Florjan Lipuš
Letos je 100 letnico delovanja praznovala Narodna galerija, obeležili so jo s številnimi dogodki. Osrednjo razstavo ob jubileju so posvetili Ivani Kobilci, najbolj priljubljeni slovenski slikarki, stoletje delovanja pa okronali z zlatim redom. Z njim je predsednik republike Borut Pahor galerijo odlikoval, ker tudi sto let po ustanovitvi izpolnjuje prvotno poslanstvo.
Rojstni datum Društva Narodna galerija je 18. september 1918, ko je bil sklican ustanovni občni zbor. Junija 1924 je Društvo Narodna galerija od magistrata prevzelo v najem Jakopičev paviljon in tako pridobilo razstavišče za občasne razstave, novembra 1925 pa je dobilo v uporabo tudi večji del prostorov v Narodnem domu. Ob praznovanju desetletnice obstoja društva so decembra 1928 v 12 prostorih Narodnega doma postavili na ogled razstavo 230 slik, 132 kipov in 746 del na papirju, junija 1933 je sledilo odprtje stalne razstave, za katero so svoja dela odstopili ali posodili tudi Narodni muzej, Škofijski muzej in že omenjena zbirka ljubljanske mestne občine.
Društvo Narodna galerija so avgusta 1945 z državnim dekretom razpustili, s 1. junijem 1946 pa je bila z državno uredbo ustanovljena Narodna galerija kot državna ustanova. Leta 1994 je bilo stavbi Narodnega doma dograjeno novo krilo z razstaviščem za občasne razstave in galerijsko etažo za evropsko zbirko. Septembra 2001 je steklena avla povezala oba obstoječa dela. Ob bližajočem se jubileju se je pred nekaj leti začela obnova palače Narodni dom, ki je ponovno odprla vrata januarja 2016.
V Narodni galeriji je do februarja prihodnje leto na ogled pregledna razstava Ivane Kobilca, ki je sicer prva po letu 1979, spremlja pa jo slikarkina misel Slikarija je vendar nekaj lepega … Na ogled je skoraj 130 njenih del iz vseh slogovnih obdobij in žanrov.
V Narodni galeriji so v začetku decembra podelili priznanja, poimenovana po slikarki Ivani Kobilca. Nagrado za življenjsko delo je prejel akademski slikar in grafik Ivo Mršnik, nagrado za aktualno produkcijo je Društvo likovnih umetnikov Ljubljana (DLUL) namenilo akademski slikarki Petri Varl, priznanje Ivane Kobilca pa je prejela Katerina Mirović.
Narodna galerija je septembra prejela eno največjih zasebnih donacij v zgodovini obstoja zavoda. Donacije se je prijelo poimenovanje »umetniška zbirka ACH«, ki je ena največjih zasebnih zbirk na Slovenskem. Z donacijo je galerija dobila v last eno najpomembnejših zbirk neprecenljive vrednosti, ki med drugim vključujejo dela Ivana Groharja, Riharda Jakopiča, Matije Jama, Ivane Kobilce, Božidarja Jakca in drugih«.
Prihodnje leto bo Narodna galerija z obsežno razstavo gostovala na praškem gradu. V jedru postavitve bodo slovenski impresionisti, razstava pa bo sicer zajela nekoliko širše časovno obdobje.
V začetku julija smo izvedeli, da bodo pisatelju z avstrijske Koroške Florjanu Lipušu 1. oktobra na Dunaju izročili avstrijsko državno nagrado, najvišje avstrijsko priznanje za dosežke s področja umetnosti in kulture.
Lipuševo delo odraža posebno kakovost literature v manjšinskih jezikih, zato je ta nagrada več kot priznanje osebnosti.
Kot je v utemeljitvi zapisal odbor za nagrado, je že v zgodnjih delih tematsko nakazal svoj pripovedovalski opus, ki ga je razvil v številnih romanih in zgodbah. “Njegova literatura temelji na estetski avtonomiji, jezikovnem eksperimentu in literarni inovaciji,” je ob razglasitvi poudaril avstrijski minister za kulturo Gernot Blümel.
96 epizod
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Letos Narodna galerija praznuje 100 letnico delovanja, pisatelju z avstrijske Koroške, Florjanu Lipušu, pa so na Dunaju izročili avstrijsko državno nagrado, najvišje avstrijsko priznanje za dosežke s področja umetnosti in kulture.
Dva pomembna mejnika v slovenskem kulturnem prostoru: Narodna galerija in Florjan Lipuš
Letos je 100 letnico delovanja praznovala Narodna galerija, obeležili so jo s številnimi dogodki. Osrednjo razstavo ob jubileju so posvetili Ivani Kobilci, najbolj priljubljeni slovenski slikarki, stoletje delovanja pa okronali z zlatim redom. Z njim je predsednik republike Borut Pahor galerijo odlikoval, ker tudi sto let po ustanovitvi izpolnjuje prvotno poslanstvo.
Rojstni datum Društva Narodna galerija je 18. september 1918, ko je bil sklican ustanovni občni zbor. Junija 1924 je Društvo Narodna galerija od magistrata prevzelo v najem Jakopičev paviljon in tako pridobilo razstavišče za občasne razstave, novembra 1925 pa je dobilo v uporabo tudi večji del prostorov v Narodnem domu. Ob praznovanju desetletnice obstoja društva so decembra 1928 v 12 prostorih Narodnega doma postavili na ogled razstavo 230 slik, 132 kipov in 746 del na papirju, junija 1933 je sledilo odprtje stalne razstave, za katero so svoja dela odstopili ali posodili tudi Narodni muzej, Škofijski muzej in že omenjena zbirka ljubljanske mestne občine.
Društvo Narodna galerija so avgusta 1945 z državnim dekretom razpustili, s 1. junijem 1946 pa je bila z državno uredbo ustanovljena Narodna galerija kot državna ustanova. Leta 1994 je bilo stavbi Narodnega doma dograjeno novo krilo z razstaviščem za občasne razstave in galerijsko etažo za evropsko zbirko. Septembra 2001 je steklena avla povezala oba obstoječa dela. Ob bližajočem se jubileju se je pred nekaj leti začela obnova palače Narodni dom, ki je ponovno odprla vrata januarja 2016.
V Narodni galeriji je do februarja prihodnje leto na ogled pregledna razstava Ivane Kobilca, ki je sicer prva po letu 1979, spremlja pa jo slikarkina misel Slikarija je vendar nekaj lepega … Na ogled je skoraj 130 njenih del iz vseh slogovnih obdobij in žanrov.
V Narodni galeriji so v začetku decembra podelili priznanja, poimenovana po slikarki Ivani Kobilca. Nagrado za življenjsko delo je prejel akademski slikar in grafik Ivo Mršnik, nagrado za aktualno produkcijo je Društvo likovnih umetnikov Ljubljana (DLUL) namenilo akademski slikarki Petri Varl, priznanje Ivane Kobilca pa je prejela Katerina Mirović.
Narodna galerija je septembra prejela eno največjih zasebnih donacij v zgodovini obstoja zavoda. Donacije se je prijelo poimenovanje »umetniška zbirka ACH«, ki je ena največjih zasebnih zbirk na Slovenskem. Z donacijo je galerija dobila v last eno najpomembnejših zbirk neprecenljive vrednosti, ki med drugim vključujejo dela Ivana Groharja, Riharda Jakopiča, Matije Jama, Ivane Kobilce, Božidarja Jakca in drugih«.
Prihodnje leto bo Narodna galerija z obsežno razstavo gostovala na praškem gradu. V jedru postavitve bodo slovenski impresionisti, razstava pa bo sicer zajela nekoliko širše časovno obdobje.
V začetku julija smo izvedeli, da bodo pisatelju z avstrijske Koroške Florjanu Lipušu 1. oktobra na Dunaju izročili avstrijsko državno nagrado, najvišje avstrijsko priznanje za dosežke s področja umetnosti in kulture.
Lipuševo delo odraža posebno kakovost literature v manjšinskih jezikih, zato je ta nagrada več kot priznanje osebnosti.
Kot je v utemeljitvi zapisal odbor za nagrado, je že v zgodnjih delih tematsko nakazal svoj pripovedovalski opus, ki ga je razvil v številnih romanih in zgodbah. “Njegova literatura temelji na estetski avtonomiji, jezikovnem eksperimentu in literarni inovaciji,” je ob razglasitvi poudaril avstrijski minister za kulturo Gernot Blümel.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Kaj je leto 2019 prineslo v znanosti? Od Nobelovih nagrad in Zoisovih nagrad do 100-letnice Univerze. Pripravlja: Bojan Leskovec.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Na dan samostojnosti in enotnosti v vrečah sreče o tako rekoč najboljših ambasadorjih naše države, ki s svojimi uspehi navdušijo, povežejo in poenotijo ljudi preko ideoloških in političnih ločnic.
Spomnili smo se reševanja tajskih dečkov in njihovega trenerja, ki je imelo srečen konec
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
24. avgusta je umrl pesnik, romanopisec, publicist, prevajalec, novinar, urednik, član Slovenske akademije znanosti in umetnosti ter nekdanji politik Ciril Zlobec. V slovenski kulturni spomin se je vtisnil že z intimistično pesniško zbirko Pesmi štirih, ki jo je leta 1953 izdal skupaj s Kajetanom Kovičem, Janezom Menartom in Tonetom Pavčkom. Od takrat je objavil približno 30 pesniških zbirk ter dva romana, več knjig esejev in publicistike. Širšemu bralstvu je najbolj znan kot pesnik ljubezni. V začetku maja se je poslovil Miki Muster, ki se je s svojimi številnimi deli in izjemnim opusom uvrstil v sam vrh slovenske likovne kulture. Po zaslugi več kot 40 zgodb o legendarnih Zvitorepcu, Trdonji in Lakotniku velja za osrednjega predstavnika slovenskega stripa. Na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani je diplomiral iz kiparstva, med študijem pa se je preživljal s petjem. Ko so v Ljubljani okoli leta 1938 vrteli celovečerni film Sneguljčica in sedem palčkov, je začel sanjariti o tem, da bi ustvarjal risane filme.
V tokratni vreči sreče se skriva nekaj imenitnih uspehov slovenskih športnic in športnikov v letu 2018. Jadranje, judo, plavanje, gimnastika ter kajak in kanu na divjih vodah so športi, ki so napolnili vrečo sreče.
Prvi teden v oktobru že tradicionalno izvemo, kdo so dobitniki Nobelovih nagrad, ki jih podeljujejo od leta 1901 iz sklada, ki ga je ustanovil švedski industrialec Alfred Nobel. Letošnjo bero znanosti smo pregledali tudi v Vrečah sreče.
V Innsbrucku je septembra potekalo svetovno prvenstvo v športnem plezanju, na katerem je Slovenijo zastopala najmočnejša delegacija doslej. Janja Garnbret, Mina Markovič, Jernej Kruder, Domen Škofic, Gregor Vezonik, Katja Kadić in Vita Lukan so bili najmočnejša slovenska orožja v prestolnici avstrijske zvezne dežele Tirolska. Janja Garnbret je na svetovnem prvenstvu v športnem plezanju spisala eno najlepših slovenskih športnih zgodb. Devetnajstletnica, ki je letos opravila maturo in se je končno znebila zobnega aparata, je v Innsbrucku osvojila tri kolajne, dve zlati in eno srebrno v treh različnih disciplinah. Kot najmlajša tekmovalka v zgodovini je postala prva športna plezalka z zlatim plezalnim "hattrickom", trojčkom zlatih kolajn v težavnosti, balvanih in kombinaciji. Prvo zlato je še kot sedemnajstletnica osvojila pred dvema letoma na SP v Parizu težavnosti. Pri devetnajstih pa ima v svoji lasti že štiri kolajne s SP.
Spomnimo, kako se je letos razpletlo 63. tekmovanje za pesem Evrovizije. 24. februarja smo izvedeli, da bo Slovenijo maja na Eurosongu v Lizboni zastopala Lea Sirk. Med osmimi tekmovalci, ki so si nastop v finalu priborili že v predizboru eno soboto poprej, so jo izbrale žirije glasbenih ustvarjalcev, radijska in televizijska žirija, pa tudi žirija nekdanjih slovenskih predstavnikov na Evroviziji.
Leto 2018 je tudi leto velikega slovenskega pisatelja Ivana Cankarja. Ob 100-letnici smrti velikega slovenskega književnika Ivana Cankarja obeležujemo Cankarjevo leto. Jutri bo minilo 100 let od mnogo prezgodnje smrti pisatelja, esejista in politika Ivana Cankarja. Cankar je že za svojega življenja, v desetletjih po smrti pa še v večji meri, obveljal za osrednjo osebnost tako slovenske proze kot dramatike v prvi polovici prejšnjega stoletja, z nekaterimi svojimi spisi in nastopi pa je pomembno zaznamoval tudi politično dogajanje vse do osamosvojitve Slovenije in na svoj način ga še danes.
Leto, ki se izteka je vzelo kar nekaj velikih glasbenih imen. Njihov odhod seveda ni znamenje sreče. Razlog, da se jih bomo spomnili v naših vrečah sreče je njihova izjemna glasbena zapuščina, materija, ki nas bo osrečevala še leta in desetletja. Pisali in izvajali so glasbo ter se zapisali v zgodovino.
V skupnem seštevku je zmagal na dirki po Baskiji in Romandiji ter po Sloveniji, na Touru je bil četrti, dosegel pa je tudi etapno zmago. Skupno je zbral devet zmag na mednarodnih dirkah. Na lestvici Mednarodne kolesarske zveze je leto 2018 končal na 11. mestu. Tako visoko ni bil še noben slovenski kolesar. Na dirki po Baskiji, ki zaradi razgibanosti terena velja za eno najzahtevnejših dirk v koledarju svetovne serije, je bil zelo prepričljiv in na koncu najboljši.
Na Prešernovi proslavi na predvečer kulturnega praznika je bilo zaradi dobitnikov nagrad slovesno, a hkrati tudi trpko. Predsednik upravnega odbora Prešernovega sklada Vinko Möderndorfer je poudaril, da če oblast ne spoštuje ustvarjalnosti, ne gre pričakovati, da jo bodo spoštovali državljani. Janez Škof je letošnji dobitnik Borštnikovega prstana za življenjsko delo, je igralec z velikim občutkom za improvizacijo. Poslovili smo se od izjemne gledališke in filmske igralke Štefke Drolc, dobili smo sklad Jerneja Šugmana.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Inventura leta na zanimiv, poučen in zabaven način. Kultura, šport, znanstveni dosežki, popularna glasba, film in skoraj nerazumljivi presežki v Vrečah sreče.
Neveljaven email naslov