Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Franc Žnidaršič je že pred časom izstopil iz Desusa in ustanovil svojo Demokratično stranko dela:
“Druge poti ni bilo. V stranki, ki sem jo dejansko gradil dolgo let, je vladalo enoumje, lahko rečem avtokratsko vodenje. Stranka se za stvari, ki smo se jih dogovorili v koalicijski pogodbi, ni zavzemala.”
Žnidaršič dodaja, da bo v njegovi novi stranki drugače, saj že sam program “ponuja razvoj in postopno razvijanje neposredne demokracije”.
Dr. Marko Pavliha, prav tako nekdanji poslanec, zdaj “resetiranec” in član liste Gregorja Viranta, je leta 2007 iz poslanske skupine LDS prestopil k SD-ju. Že večkrat je to opisal kot svojo veliko napako.
“Dogodke sem doživljal podobno kot kolegica in kolega. Verjel sem v 82. člen ustave, da bi morali biti poslanci predstavniki celotnega ljudstva in ne bi smeli biti vezani na kakršnakoli navodila, pa ni bilo tako. Celo obratno. Kadar sem razmišljal s svojo glavo, celo podprl kakšen dober predlog koalicije, sem jih slišal. Leta 2007, ko je LDS razpadala, ni bilo več vprašanje kdaj, temveč kam. Potem sem šel tja, kamor je šel moj bivši predsednik vlade.”
Dodaja, da ni vstopil v stranko, ker je vedel, da bo po koncu mandata odšel iz politike. Že takrat pa je napovedal, da če se bo kdaj vrnil v politiko, bo to kot del civilne družbe.
Tako kot vsako dosedanjo predvolilno kampanjo bo tudi letošnjo zaznamovalo nekaj odmevnih političnih prestopov. Nekateri jim pravijo nenačelnost, kalkuliranje, nezvestoba, celo izdaja. Drugi pravijo, da gre za uspešno novačenje, politično preživetje, željo po spremembi. Celotno razmišljanje treh letošnjih »prestopnikov«, gostov Vročega mikrofona, sicer lahko poslušate – zgoraj desno.
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Franc Žnidaršič je že pred časom izstopil iz Desusa in ustanovil svojo Demokratično stranko dela:
“Druge poti ni bilo. V stranki, ki sem jo dejansko gradil dolgo let, je vladalo enoumje, lahko rečem avtokratsko vodenje. Stranka se za stvari, ki smo se jih dogovorili v koalicijski pogodbi, ni zavzemala.”
Žnidaršič dodaja, da bo v njegovi novi stranki drugače, saj že sam program “ponuja razvoj in postopno razvijanje neposredne demokracije”.
Dr. Marko Pavliha, prav tako nekdanji poslanec, zdaj “resetiranec” in član liste Gregorja Viranta, je leta 2007 iz poslanske skupine LDS prestopil k SD-ju. Že večkrat je to opisal kot svojo veliko napako.
“Dogodke sem doživljal podobno kot kolegica in kolega. Verjel sem v 82. člen ustave, da bi morali biti poslanci predstavniki celotnega ljudstva in ne bi smeli biti vezani na kakršnakoli navodila, pa ni bilo tako. Celo obratno. Kadar sem razmišljal s svojo glavo, celo podprl kakšen dober predlog koalicije, sem jih slišal. Leta 2007, ko je LDS razpadala, ni bilo več vprašanje kdaj, temveč kam. Potem sem šel tja, kamor je šel moj bivši predsednik vlade.”
Dodaja, da ni vstopil v stranko, ker je vedel, da bo po koncu mandata odšel iz politike. Že takrat pa je napovedal, da če se bo kdaj vrnil v politiko, bo to kot del civilne družbe.
Tako kot vsako dosedanjo predvolilno kampanjo bo tudi letošnjo zaznamovalo nekaj odmevnih političnih prestopov. Nekateri jim pravijo nenačelnost, kalkuliranje, nezvestoba, celo izdaja. Drugi pravijo, da gre za uspešno novačenje, politično preživetje, željo po spremembi. Celotno razmišljanje treh letošnjih »prestopnikov«, gostov Vročega mikrofona, sicer lahko poslušate – zgoraj desno.
Prestavitev kandidatov evropskih političnih skupin za predsednika evropske komisije. Izpostavljanje teh kandidatov je novost v evro volilni kampanji in naj bi pomagala povečati volilno udeležbo. Šef komisije seveda še zdaleč nima toliko moči, kot jo imajo po državah premierji ali predsedniki, je pa izbor kandidatov vendarle dober pokazatelj, kako razmišljajo evropske politične sile. Predstavljamo kandidata Evropske ljudske stranke Jeana Clauda Junkerja in kandidata nove združene evropske levice Aleksisa Ciprasa.
Kakšna naj bosta sodobna radio in televizija, kako ju preplesti z multimedijskimi vsebinami, kje so potrebne spremembe, kako je z uvajanjem tehnoloških novosti, svežimi novinarskimi pristopi, razmerjem s komercialnimi ponudniki, neodvisnostjo javnega servisa …Sogovorniki: Cila Benkö, generalna direktorica švedskega javnega radia; Lenart Kučić, novinar in kolumnist Sobotne priloge Dela; Boštjan Jerko, aktivni odjemalec vsebin RTV Slovenija, tolmač znakovnega jezika; doc. dr. Peter Lah, komunikolog, jezuit in profesor na rimski univerzi Gregoriana; doc. dr. Igor Vobič, katedra za novinarstvo FDV.
Odgovarjamo na vprašanje: več Evrope ali več Evropske unije?
Zakaj ni pravih ljudi na pravih mestih? Kdo kandidira, kako se izbira, kdo je izbran? S temi vprašanji smo se odpravili k predsedniku republike Borutu Pahorju, predsednici uradniškega sveta, strokovnjaku za kadrovski menedžment, k nekdanjemu politiku, ki ne najde službe, in k zagovorniku izbiranja kandidatov z žrebom.
Zakaj ni pravih ljudi na pravih mestih? Kdo kandidira, kako se izbira, kdo je izbran? S temi vprašanji smo se odpravili k predsedniku republike Borutu Pahorju, predsednici uradniškega sveta, strokovnjaku za kadrovski menedžment, k nekdanjemu politiku, ki ne najde službe, in k zagovorniku izbiranja kandidatov z žrebom.
Zakaj ni pravih ljudi na pravih mestih? Kdo kandidira, kako se izbira, kdo je izbran? S temi vprašanji smo se odpravili k predsedniku republike Borutu Pahorju, predsednici uradniškega sveta, strokovnjaku za kadrovski menedžment, k nekdanjemu politiku, ki ne najde službe, in k zagovorniku izbiranja kandidatov z žrebom.
Za razvojno pomoč Slovenija nameni komaj tretjino sredstev, ki bi jih morala glede na mednarodne zaveze. Kot del sveta, ki je sam sebe označil za razvitega, se moramo vprašati tudi o ciljih in učinkovitosti take pomoči. Ali razvojna pomoč odraža dejanske potrebe držav v razvoju in v kolikšni meri je razvojno sodelovanje le PR globalnih korporacij?
Starši vse pogosteje opažajo, da tudi dlje časa odsotne učitelje nadomeščajo sodelavci brez ustrezne izobrazbe za poučevanje šolskega predmeta. Ministrstvo za izobraževanje, šolo in šport ne daje pravočasno soglasij za nadomestne zaposlitve učiteljev ali pa jih celo sploh ne daje. Ponekod imajo učenci v podaljšanem bivanju vsak dan drugega učitelja. Ravnatelji šol opozarjajo, da gre to varčevanje na škodo pridobivanja znanja otrok.
Pomočnice v gospodinjstvih, vzdrževalci površin, negovalci starejših ... za bodo kmalu rabili vrednotnico, listek z nominalno vrednostjo za plačilo storitev. Pripravljen je predlog zakona, ki naj bi - tako pravijo na ministrstvu za delo - omejil obseg dela in zaposlovanja na črno ...
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Vsaka sprememba Zakona o Kobilarni Lipica poslabša razmere v Lipici. Taka so predvidevanja tudi na račun zadnje, ki so jo poslanci potrdili v četrtek. Čez dobro leto naj bi se z gostinsko hotelirsko dejavnostjo ukvarjal zasebnik, kaj bo s 35 zaposlenimi v Lipici Turizem pa ostaja neznanka. Ravno tako ni jasno, kakšen bo vpliv na kobilarno oziroma kulturni spomenik. Zato se postavlja vprašanje, ali je politika Kobilarni Lipica zadala smrtni udarec?
Na ministrstvu za pravosodje resno razmišljajo o tem, da bi vsaj nekateri obsojenci delno pokrivali stroške življenja za rešetkami. Gosta: Danijela Mrhar Prelić in Dragan Petrovec.
Nepremičninski davek. Ustavno sodišče ga presoja. Vlada ga spreminja. Geodetska uprava pa še naprej dela s polno paro. Okrepili so ekipe, podaljšali urnike, povečali število uradov, kjer lahko lastniki nepremičnin urejate svoje podatke ... Davek boste torej, več kot očitno, plačali že letos.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Poštar in sodni kurir zvonita samo dvakrat, pooblaščeni vročevalci pa zvonijo, trkajo in poizvedujejo, da bi našli tiste, ki se izmikajo sodni ali kakšni drugi nezaželeni pošti. O vročanju pošte in o tistih, ki se ji izogibajo, smo se pogovarjali z detektivom Denisom Novakom, s pooblaščeno sodno vročevalko Heleno Dvoršak, z Borisom Gabrijelom Hrovatom, sodnikom Okrožnega sodišča v Ljubljani, in z Andrejo Lang z Ministrstva za pravosodje.
Zakaj se osrednja organizacija ljubljanskih študentov z letnim proračunom 3,2 milijona evrov vse bolj komercializira, odpira restavraciji in razmišlja o alternativnih virih dohodkov, na drugi strani pa se odpoveduje stebrom študentske kulture. Soočamo mnenja.
O raztegljivi, razpršeni in brezzobi odgovornosti se bomo pred torkovim Vročim mikrofonom pogovarjali s profesorjem doktorjem Erikom Kerševanom s Pravne fakultete v Ljubljani in s specialistom klinične psihologije doktorjem Aleksandrom Zadelom, ki pravi, da se odgovornost začne pri dveletnem otroku in ves čas raste z njim.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Izkušnje Brezplačne pravne pomoči v okviru projekta Botrstvo pri reševanju najnujnejših socialnih stisk kažejo, da družine same velikokrat ne zmorejo birokratskih bojev za pravice, ki bi jim sicer pripadale. Brezplačna pravna pomoč se zato zdaj širi še na pisarne na Prevaljah, v Celju, na Ptuju in v Murski Soboti, socialno ogroženim družinam pa je na voljo tudi brezplačna telefonska številka 080 14 32. Vse informacije so na voljo na www.boter.si
Vse pogosteje se ukvarjamo z vodnimi ujmami po Sloveniji in takrat navadno modrujemo o varstvu pred poplavami in urejanju vodotokov. Gruberjev kanal na Ljubljanici je že 233 let primer dobre prakse v prestolnici – zdaj naj bi mesto na vhodu v kanal zgradilo pristanišče za rečna plovila. Marsikomu se to zdi zelo nevaren načrt, visoke vode bi ob zamašitvi ozkega grla zlahka našle drugačne načine razlitja kot urbanisti in arhitekti.
Neveljaven email naslov