Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V prihodnosti bomo “prisiljeni” spreminjati naše potovalne navade. V Sloveniji bomo dobili poenoten sistem javnega potniškega prometa, prve enotne vozovnice bodo na štirih območjih preizkusili že prihodnje leto.
Tako krasne novice smo poslušali minuli petek. Tri dni kasneje, v ponedeljek, pa je sledila hladna prha, novica o zahtevani 50-odstotni podražitvi vozovnic ljubljanskega mestnega prometa. To dvoje že v psihološkem smislu ne more dobro vplivati na tako željeno povečano navdušenje potnikov v javnem prevozu.
O izboljšavah, ureditvi in spremembah režima javnega prevoza se v Ljubljani pogovarjamo najmanj od uvedbe tramvaja 6. septembra 1901. Pred 110 leti je imela Ljubljana 36.000 prebivalcev, danes jih ima okroglo 10-krat več, če prištejemo še vse dnevne in občasne migrante. Zaradi službovanja, šolanja, turizma in drugih opravkov, pa se v javnem prevozu tako ali drugače zrcali vsa Slovenija.
A Slovenci smo kljub temu od vpogleda v najboljši sistem javnega prevoza še zelo zelo daleč. Ta je namreč po zagotovilih strokovnjakov v Hong Kongu in prav nič bliže. Tam naj bi imeli zadevo tako lepo urejeno, da skoraj polovica (43 odstotkov), sicer relativno premožnih prebivalcev, sploh nima svojega osebnega avtomobila, ker ga preprosto ne potrebujejo.
Pri nas smo v zadnjih desetletjih doživeli številne predloge za ureditev javnega prevoza, a prav noben se ni izkazal za posebno uspešnega. V vseh večjih slovenskih mestih smo zgradili razširjene vpadnice, pa obvoznice, dočakali ljubljanski avtocestni obroč itd. Stanje na prometnem področju je danes še najbolje ponazoriti z znano krilatico, da smo prišli z dežja pod kap.
Vse razširitve prometnic so zadoščale le za nekaj časa, potem pa smo žalostno ugotavljali, da povečanja transporta z osebnimi vozili nikoli ne bomo zmogli prebaviti. Niti močno povečana okoljska ozaveščenost prebivalcev niti mukotrpno cijazenje po mestnih ulicah, nas ne prepričata v prehod na javna prevozna sredstva. Vsaj ne v dovolj velikem številu, čeprav se zadeva malenkostno, po odstotek na leto, celo izboljšuje.
Nič čudnega, bi rekel kakšen zlobnež, saj so mestni avtobusi kvečjemu počasnejši od osebnih vozil in ne obratno.
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
V prihodnosti bomo “prisiljeni” spreminjati naše potovalne navade. V Sloveniji bomo dobili poenoten sistem javnega potniškega prometa, prve enotne vozovnice bodo na štirih območjih preizkusili že prihodnje leto.
Tako krasne novice smo poslušali minuli petek. Tri dni kasneje, v ponedeljek, pa je sledila hladna prha, novica o zahtevani 50-odstotni podražitvi vozovnic ljubljanskega mestnega prometa. To dvoje že v psihološkem smislu ne more dobro vplivati na tako željeno povečano navdušenje potnikov v javnem prevozu.
O izboljšavah, ureditvi in spremembah režima javnega prevoza se v Ljubljani pogovarjamo najmanj od uvedbe tramvaja 6. septembra 1901. Pred 110 leti je imela Ljubljana 36.000 prebivalcev, danes jih ima okroglo 10-krat več, če prištejemo še vse dnevne in občasne migrante. Zaradi službovanja, šolanja, turizma in drugih opravkov, pa se v javnem prevozu tako ali drugače zrcali vsa Slovenija.
A Slovenci smo kljub temu od vpogleda v najboljši sistem javnega prevoza še zelo zelo daleč. Ta je namreč po zagotovilih strokovnjakov v Hong Kongu in prav nič bliže. Tam naj bi imeli zadevo tako lepo urejeno, da skoraj polovica (43 odstotkov), sicer relativno premožnih prebivalcev, sploh nima svojega osebnega avtomobila, ker ga preprosto ne potrebujejo.
Pri nas smo v zadnjih desetletjih doživeli številne predloge za ureditev javnega prevoza, a prav noben se ni izkazal za posebno uspešnega. V vseh večjih slovenskih mestih smo zgradili razširjene vpadnice, pa obvoznice, dočakali ljubljanski avtocestni obroč itd. Stanje na prometnem področju je danes še najbolje ponazoriti z znano krilatico, da smo prišli z dežja pod kap.
Vse razširitve prometnic so zadoščale le za nekaj časa, potem pa smo žalostno ugotavljali, da povečanja transporta z osebnimi vozili nikoli ne bomo zmogli prebaviti. Niti močno povečana okoljska ozaveščenost prebivalcev niti mukotrpno cijazenje po mestnih ulicah, nas ne prepričata v prehod na javna prevozna sredstva. Vsaj ne v dovolj velikem številu, čeprav se zadeva malenkostno, po odstotek na leto, celo izboljšuje.
Nič čudnega, bi rekel kakšen zlobnež, saj so mestni avtobusi kvečjemu počasnejši od osebnih vozil in ne obratno.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Po odmevnih množičnih pomilostitvah in pred olimpijskimi igrami v Sočiju, v času, ko so oči sveta uprte v Rusijo, medijska scena v tej državi doživlja korenite spremembe.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Čeprav z energetskimi izkaznicami stavb v resnici že nekaj let zamujamo, sta izdelava in namen tovrstnih ocen za mnoge Slovence še vedno nerazjasnjena novost. Zato smo se tokrat posvetili metodologiji, izvedbenih cenah, razlikah med večstanovanjskimi in samostojnimi enotami ter nestanovanjskimi objekti, pa tudi o časovnih rokih in prihodnosti izkaznic ...
Korupcija je v športu prisotna že od vsega začetka, a je pospešena rast športa v dobi modernih komunikacijskih tehnologij prinesla eksponentno povečevanje dopinga in prirejanja izidov do mere, kjer ogroža obstoj določenih športnih panog. Boj proti dopingu je prišel v ospredje z odmevnimi primeri, ki so dokazali, da ni nedotakljivih in nedotaknjenih. Zdaj se je potrebno posvetiti še drugemu obrazu korupcije v športu – prirejanju izidov, kjer je umazanije morda še nekoliko več.
Kaj nam sporočajo izgredi skrajnih skupin po Evropi? Da je evropska ideja o življenju v skupnosti miru in blaginje mrtva? Ali, da je skrajni čas za njeno okrepitev? In kaj nam sporočajo funkcionarji in uradniki Evropske unije, ki skoraj na vsako kritiko o neučinkovitosti odgovarjajo z … Več ne moremo, ker nam države ne pustijo? V Strasbourgu smo spraševali, ali bo po evropskih volitvah maja kaj drugače ...
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
O rezultatih stresnih testov razmišljata ekonomist dr. Aleksander Kešeljevič in finančni analitik Igor Erkar. Pridajamo glas ljudstva.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Kot se je izkazalo je šlo pri razpisu, oziroma izbiri ponudnika za najem Predjamskega gradu za več napak. Izbrana je bila delničarska družba Postojnska jama, ki po mnenju drugih ponudnikov ni izpolnjevala razpisnih pogojev, kar pomeni, da so na Ministrstvu za kulturo kršili razpisne pogoje. Glede izbire najemnika je ogorčena tudi lokalna skupnost, saj kot pravijo krajani Bukovja jim nihče iz delniške družbe Postojnska jama ni predstavil programa niti jih niso prosili za sodelovanje, kar je kot pogoj zapisano v razpisni dokumentaciji. Kot kaže bo zadnjo besedo imelo sodišče, saj je eden izmed neizbranih ponudnikov že vložil tožbo.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Po novem letu nas čakajo spremembe pokojninske in zdravstvene zakonodaje. Posledice bodo občutili predvsem tisti honorarni delavci, ki niso vključeni v pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Izplačilo honorarjev na podlagi podjemnih in avtorskih pogodb bo namreč nižje za skoraj 30 odstotkov. Socialne razmere številnih, ki jim v času razširitve prekernega dela tovrstne pogodbe predstavlja primarni vir dohodka, se bodo tako občutno poslabšale. Nekateri menijo, da se jim za tako nizke honorarje sploh ne bo več splačalo delati.
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Neveljaven email naslov