Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zdi se, da je bilo v več kot leto dni trajajoči predsedniški volilni kampanji videti vse razen politike, vsebine in programa. Kaj bodo volitve prinesle zunanji politiki ZDA? Kakšen je utrip v New Yorku tik pred odločitvijo? Kaj bo jutri drugače, za Ameriko in svet?
Zdi se, da je bilo v več kot eno leto trajajoči predsedniški volilni kampanji videti vse, razen politike, vsebine in programa. Kaj bodo volitve prinesle zunanji politiki ZDA? Kakšen je utrip v New Yorku tik pred odločitvijo? Kaj bo jutri drugače za Ameriko in svet?
Z oceno, da je ta kampanja spominjala bolj na resničnostni šov kot politično kampanjo, se strinja tudi direktor Inštituta za politični menedžment v Ljubljani Domen Kos.
“Absolutno drži. Kampanja, ki jo spremljamo že zadnji dve leti, je ves čas imela elemente negativne volilne kampanje. To se je kazalo že s tem, da so si kandidati nadevali različne vzdevke, da je veliko informacij prišlo v javnost, ki sicer ne bi. Kandidati z negativno kampanjo skušajo predvsem polarizirati volivce. Negativni učinki takšne kampanje pa so, da ljudi odvrnejo od volitev. Po raziskavi televizijske hiše CNN kar 80 odstotkov Američanov meni, da je predsedniška kampanja ogabna.”
Predsedniških kandidatov je na tokratnih volitvah sicer več, pravzaprav veliko več, a sta v ospredju zaradi večinskega volilnega sistema le dva.
Kandidatka demokratske stranke Hillary Clinton in republikanski kandidat Donald Trump. Clintonova je po eni strani prekaljena političarka, ki je politično kariero kovala od študentskih let naprej. Nekdanja prva dama, senatorka, zunanja ministrica. Donald Trump se predstavlja predvsem kot poslovnež, bogataš, populist, ki mu je v kampanji uspelo redkokaterega ne užaliti. Kdo pa je za njima?
“Dejansko sta oba res zelo zanimiva kandidata. Clintonova, članica neke politično zelo uveljavljene skupine, na drugi strani Donald Trump, ki na neki način včasih spominja na desnega Bernieja Sandersa, ker ves čas zagovarja antiestablišment.”
Ravno to nasprotovanje obstoječim političnim strukturam, navidezna nepolitičnost, je morda tisto, kar je tako daleč pripeljalo Donalda Trumpa, ki so ga številni tudi znotraj republikanske stranke predolgo podcenjevali: “Za obema pa stoji predvsem ameriški kapital,” je jasen Kos, “poleg senata, poleg vseh drugih organov, ameriške administracije, na koncu Amerike ne vodi predsednik. Kot se kaže v zadnjih letih, ameriško politiko vodi (in voli) predvsem ameriški kapital.”
Če je sprva kazalo, da bodo v ospredju te kampanje zunanjepolitična vprašanja, so bila v nadaljevanju potisnjena povsem v ozadje.
“Zdi se mi, da zadnjih osem let ZDA na področju zunanje politike delujejo zelo nepredvidljivo, brezglavo, brez vizije in resne strategije. Zadnji v nebo vpijoč primer tega je seveda Sirija. Clintonove se drži mit, da je sposobna političarka, vendar se kot zunanja ministrica ni izkazala. Na drugi strani pa je Trump, pri katerem sploh ne vemo, v kaj verjame, in ki ima številna protislovna stališča. Omenja strategijo izolacionizma, pa tudi strategijo dominacije ZDA. Najbolj me skrbi njegovo nasprotovanje 70-letni tradiciji nuklearne politike odvračanja v ZDA,” je glede zunanjepolitičnih vidikov kampanje pesimističen slovenski raziskovalec na Univerzi v Cincinnatiju Igor Kovač.
“Eno je politično komuniciranje med kampanjo, druga pa je realna politiki, ki se dogaja po izvolitvi,” dodaja Domen Kos.
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Zdi se, da je bilo v več kot leto dni trajajoči predsedniški volilni kampanji videti vse razen politike, vsebine in programa. Kaj bodo volitve prinesle zunanji politiki ZDA? Kakšen je utrip v New Yorku tik pred odločitvijo? Kaj bo jutri drugače, za Ameriko in svet?
Zdi se, da je bilo v več kot eno leto trajajoči predsedniški volilni kampanji videti vse, razen politike, vsebine in programa. Kaj bodo volitve prinesle zunanji politiki ZDA? Kakšen je utrip v New Yorku tik pred odločitvijo? Kaj bo jutri drugače za Ameriko in svet?
Z oceno, da je ta kampanja spominjala bolj na resničnostni šov kot politično kampanjo, se strinja tudi direktor Inštituta za politični menedžment v Ljubljani Domen Kos.
“Absolutno drži. Kampanja, ki jo spremljamo že zadnji dve leti, je ves čas imela elemente negativne volilne kampanje. To se je kazalo že s tem, da so si kandidati nadevali različne vzdevke, da je veliko informacij prišlo v javnost, ki sicer ne bi. Kandidati z negativno kampanjo skušajo predvsem polarizirati volivce. Negativni učinki takšne kampanje pa so, da ljudi odvrnejo od volitev. Po raziskavi televizijske hiše CNN kar 80 odstotkov Američanov meni, da je predsedniška kampanja ogabna.”
Predsedniških kandidatov je na tokratnih volitvah sicer več, pravzaprav veliko več, a sta v ospredju zaradi večinskega volilnega sistema le dva.
Kandidatka demokratske stranke Hillary Clinton in republikanski kandidat Donald Trump. Clintonova je po eni strani prekaljena političarka, ki je politično kariero kovala od študentskih let naprej. Nekdanja prva dama, senatorka, zunanja ministrica. Donald Trump se predstavlja predvsem kot poslovnež, bogataš, populist, ki mu je v kampanji uspelo redkokaterega ne užaliti. Kdo pa je za njima?
“Dejansko sta oba res zelo zanimiva kandidata. Clintonova, članica neke politično zelo uveljavljene skupine, na drugi strani Donald Trump, ki na neki način včasih spominja na desnega Bernieja Sandersa, ker ves čas zagovarja antiestablišment.”
Ravno to nasprotovanje obstoječim političnim strukturam, navidezna nepolitičnost, je morda tisto, kar je tako daleč pripeljalo Donalda Trumpa, ki so ga številni tudi znotraj republikanske stranke predolgo podcenjevali: “Za obema pa stoji predvsem ameriški kapital,” je jasen Kos, “poleg senata, poleg vseh drugih organov, ameriške administracije, na koncu Amerike ne vodi predsednik. Kot se kaže v zadnjih letih, ameriško politiko vodi (in voli) predvsem ameriški kapital.”
Če je sprva kazalo, da bodo v ospredju te kampanje zunanjepolitična vprašanja, so bila v nadaljevanju potisnjena povsem v ozadje.
“Zdi se mi, da zadnjih osem let ZDA na področju zunanje politike delujejo zelo nepredvidljivo, brezglavo, brez vizije in resne strategije. Zadnji v nebo vpijoč primer tega je seveda Sirija. Clintonove se drži mit, da je sposobna političarka, vendar se kot zunanja ministrica ni izkazala. Na drugi strani pa je Trump, pri katerem sploh ne vemo, v kaj verjame, in ki ima številna protislovna stališča. Omenja strategijo izolacionizma, pa tudi strategijo dominacije ZDA. Najbolj me skrbi njegovo nasprotovanje 70-letni tradiciji nuklearne politike odvračanja v ZDA,” je glede zunanjepolitičnih vidikov kampanje pesimističen slovenski raziskovalec na Univerzi v Cincinnatiju Igor Kovač.
“Eno je politično komuniciranje med kampanjo, druga pa je realna politiki, ki se dogaja po izvolitvi,” dodaja Domen Kos.
Kakšen gospodar je Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov RS, ki upravlja s približno 235 tisoč hektarji državnih gozdov? Ali so ti gozdovi zaradi nizkih koncesnin, ki jih določa Sklad, res zlata jama za koncesionarje? Zahtevamo odgovore od odgovornih v Vročem mikrofonu točno ob 12.00!
Gosta v studiu sta bila dr. Janez Posedi, generalni direktor Uprave Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin, in dr. Marjan Simčič z Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani. Govorili smo o slastni, dobri, zdravi in varni hrani.
Tajna pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike TTIP porajajo skrb pred tem, ali bo sporazum prinesel nižanje naših standardov na številnih področjih. Samo na področju kozmetike je v Evropi prepovedana uporaba več kot 1.100 kemičnih snovi, v Združenih državah pa samo 12. Bo Evropa s pogodbo odprla svoj trg tudi za prepovedane pesticide? V Združenih državah uporabljajo več kot 80 pesticidov, ki so v Uniji prepovedani. Lahko sporazum res prinese tudi erozijo naših socialnih in demokratičnih standardov? Kako na sporazum gleda kritična javnost v ZDA, tudi na podlagi izkušenj z drugimi prostotrgovinskimi sporazumi? Kaj govorijo zaupni dokumenti, ki so pricurljali v javnost?
V Sloveniji naj bi z letom 2016 uvedli davčne blagajne. Pa je to res pravo orodje v boju proti sivi ekonomiji ali pa morda prej priložnost za dober posel nekaterih računalniških podjetij in povod za nezadovoljstvo obrtnikov in podjetnikov?
“Z zelo veliko večino je bil pred mesecem v državnem zboru sprejet zakon o uravnoteženju javnih financ občin in med drugim prinesel pomembno spremembo za skoraj 2800 družin, ki živijo v zasebnih tržnih stanovanjih, a so zaradi socialne stiske doslej prejemale subvencijo najemnine. Zakon ukinja le del te subvencije, a le dan pred začetkom veljave zakona se zdi, da je nejasno že to, za kateri del subvencij gre, še manj, kako bodo dosedanji upravičenci brez te pomoči sploh lahko obdržali stanovanja.
110 let Društva novinarjev je le povod za razpravo o slovenskem novinarstvu, razlogov za pogovor pa je še več kot 110.
Simptom česa je nedavni izbruh afere v izplačanimi visokimi honorarji v visokem šolstvu? Ohlapno določenih delovnih obveznosti visokošolskih delavcev?, desetletij neselektivnega kadrovanja z nizkimi pogoji za napredovanja?, ali – kot trdijo naši sogovorniki – tudi samovlade interesnih skupin?
V Sloveniji je na športnih prireditvah prepovedano točenje alkoholnih pijač. Pripravljen je predlog novele zakona, ki bi to prepoved odpravil oziroma omilil. Zdravstvene organizacije temu odločno nasprotujejo in opozarjajo, da alkohol in šport ne gresta skupaj, klubi in organizatorji športnih dogodkov pa trdijo, da bi s tem klubom omogočili dodaten zaslužek, saj imajo zaradi prepovedi zdaj dobičke predvsem okoliške trgovine in lokali.
V Sloveniji je na športnih prireditvah prepovedano točenje alkoholnih pijač. Pripravljen je predlog novele zakona, ki bi to prepoved odpravil oziroma omilil. Zdravstvene organizacije temu odločno nasprotujejo in opozarjajo, da alkohol in šport ne gresta skupaj, klubi in organizatorji športnih dogodkov pa trdijo, da bi s tem klubom omogočili dodaten zaslužek, saj imajo zaradi prepovedi zdaj dobičke predvsem okoliške trgovine in lokali.
Novela zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih tudi istospolnim parom omogoča posvojitev otroka. V Sloveniji imamo nekaj čez 40 posvojitev na leto, polovica od njih je mednarodnih. Parov, ki si želijo predvsem zaradi neplodnosti po tej poti priti do otroka, pa je na centrih za socialno delo več kot 500.
Morda jim res rečemo otroška bolezen, a ošpice so lahko resna grožnja tudi zdravju odraslih oseb. Ošpic v Sloveniji med leti 2001 - 2009 nismo imeli, zato je vnovičen pojav te izredno nalezljive bolezni vzbudil precejšnjo pozornost. Letos je zbolelo 13 ljudi, zadnji primer je medicinska sestra minuli teden. Kako lahko vnovičen pojav ošpic, tudi pri odraslih in medicinskem osebju, pojasnimo glede na to, da s(m)o bili tako rekoč vsi cepljeni? Kakšne so najnovejše študije o uspešnosti cepljenja in kako se imunost z leti spreminja? Je mogoče oceniti, kakšen bo v prihodnosti trend pojavljanja te bolezni, tudi glede na to, da so žarišča izbruha ošpic tudi naše bližnje države? Odgovore na ta in podobna vprašanja o ošpicah v Vročem mikrofonu, v torek ob 12.00 na Valu 202.
"Ljudje se bolj bojijo stranskih učinkov cepljenja, kot tistih, ki jih prinaša bolezen sama."
"Ljudje se bolj bojijo stranskih učinkov cepljenja, kot tistih, ki jih prinaša bolezen sama."
Zaradi dogodkov na Bližnjem Vzhodu se ocena ogroženosti Sloveniji ni spremenila in tudi ljudje se počutimo razmeroma varne. Pa vendar nas tako na evropski kot na nacionalni ravni kmalu čakajo novi protiteroristični ukrepi. Se počutimo preveč varne? Protiterorizem se je po 11. septembru izkazal tudi za priročen alibi za kršenje človekovih pravic in vdore v zasebnost. Bomo spet morali sprejeti nove posege v svoboščine?
Prek javnih naročil država potroši 4 milijarde evrov na leto. Kako? Pogosto še vedno neučinkovito in netransparentno, pravijo strokovnjaki, ki si v luči prenosa evropske direktive v slovensko zakonodajo želijo, da bi našli rešitve za odprta vprašanja in da se bistvo ne bo izgubilo s prevodom. Gaber Cerle iz IJS bo predstavil eno od možnih rešitev zagotavljanja učinkovitih javnih naročil s pomočjo pametnih informacijskih tehnologij. Gostja v studiu bo Milena Basta Trtnik, svetovalka za javna naročila za javni in zasebni sektor.
Kako ujeti ubežnike, ki se izmikajo roki pravice? Policija bi bila verjetno res uspešnejša, če bi dobila več pooblastil, a prikriti preiskovalni ukrepi bi v tem primeru pomenili poseg v pravico do zasebnosti sorodnikov in vseh tistih, ki so morda v stikih z iskano osebo.
Približno 1400 hektarjev slovenskih kmetijskih površin oziroma 500 kmetij leži na prvem vodovarstvenem območju, kjer so omejitve za kmetovalce najstrožje. Celo tako stroge, da ogrožajo preživetje teh kmetij, so prepričani kmetje. Rešitev vidijo v višjih odškodninah za kmetovanje ali pa v državnem odkupu zemljišč na vodovarstvenem območju, a kaj ko s Skladom kmetijskih zemljišč ne najdejo skupnega jezika glede višine cene za odkup. Kako presekati ta gordijski vozel? Kako, če sploh, lahko država kmetom zagotovi prej omenjene višje odškodnine?
Slovenski znanstveniki opozarjajo, da so ujeti v okostenel sistem točkovanja, ki v boju za sredstva marsikoga napelje tudi čez rob dopustnosti. Mejo akademske poštenosti raziskovalci pogosto prestopajo z manipulacijo s citati pri publiciranju, veliko zlorab je tudi pri avtorstvu in objavljanju znanstvenih člankov, kar je marsikje, kot pravijo naši sogovorniki, postalo že skoraj ustaljena praksa.
V minulih tednih javnih razprav o (ne)upravičenosti izdajanja zdravniških potrdil je prevladal vtis, da gre za dokumente s poljubno raztegljivimi možnostmi uporabe in zlorabe. Velja to le za ljudi z vplivom ali finančno močjo ali pa zdravniška potrdila za neprave namene s pridom zlorabljajo tudi običajni državljani? Kakšne pritiske doživljajo zdravniki, kako je zlorabe mogoče preprečiti in zakaj bi nas bolj moralo skrbeti prav nasprotno: da tudi zelo bolni ljudje zaradi strahu pred izgubo dela sploh ne upoštevajo več zdravniških navodil? Predsednik sindikata zdravnikov družinske medicine Praktik.um Igor Muževič in predstojnica Kliničnega inštituta za medicino dela, prometa in športa doc.dr. Metoda Dodič Fikfak sta bila gosta Vročega mikrofona.
Neveljaven email naslov