Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tudi rabljena stanovanja v Ljubljani se hitro dražijo. V primerjavi z letom 2015 so cene v povprečju višje od 35 do 45 %. Ponudba pa se je v epidemiji še skrčila. Kaj se dogaja na trgu nepremičnin – na nakupni in najemni strani? Kaj različne bivanjske razmere pomenijo za družbo in različne generacije? V Vročem mikrofonu smo gostili nepremičninsko posrednico Zarjo Mavec in sociologa Klemena Ploštajnerja.
Novogradenj v prestolnici za od 3000 do 3500 evrov na kvadratni meter ni in jih nekaj let ne bo, razlagajo nepremičninski posredniki. Kdo na trgu je ponorel?
Nepremičninski trg je postal prijaznejši do tistih, ki si lahko privoščijo višjo kulturo bivanja, in povsem neprijazen do ljudi s povprečno plačo in malo premoženja. Tudi rabljena stanovanja v Ljubljani se hitro dražijo. V primerjavi z letom 2015 so cene v povprečju višje od 35 do 45 odstotkov. Ponudba pa se je v epidemiji še skrčila. Zdi se, da so cene stanovanj, sploh v prestolnici, podivjale. Kupci ponekod kar licitirajo manjša stanovanja, kdo ponudi več.
"Cene so pobezljale. Predvsem tudi cene starogradenj, za katere smo vsi pričakovali, da bodo padle, se dejansko še kar višajo in se ne ustavijo. Kaj je razlog? Ker so res visoke cene novogradenj." – nepremičninska posrednica Zarja B. Mavec
Ponudba malih stanovanj bo v Sloveniji vedno premajhna zaradi dveh razlogov. In sicer, da ljudje vedno potrebujejo ta stanovanja, drug razlog pa je, da veliko ljudi takšna stanovanja kupuje za investicijo in jih potem oddaja naprej ali pa jih prihrani za svoje otroke. Ta hip se tudi bolj kot mala stanovanja gradijo velika stanovanja, saj so leta 2019 kar 42 odstotkov novogradenj predstavljala štiri- in petsobna stanovanja.
"Glavni razlog za dvig povpraševanja so nizke obrestne mere. Tu ni Slovenija nobena izjema, to je klasična povezava med dostopnostjo finančnih virov in ceno stanovanj. Če se ponudba ne poveča, kar se v Ljubljani ne, se kaže v rasti cen." – sociolog Klemen Ploštajner
"V Sloveniji imamo še vedno mišljenje, da moram nekaj kupiti. V tujini tega ni. Tisti, ki si tega ne more privoščiti, gre pa v najem in je s tem zadovoljen. Najem ti daje tudi neko fleksibilnost. Skozi življenjski cikel si lahko te najeme prilagajaš in potrošiš veliko manj denarja kot s krediti. Nismo še tako daleč v svojih glavah, da bi vzeli najem kot neko dobro alternativo nakupu," o najemu pri nas in na splošno razmišlja Zarja B. Mavec. Klemen Ploštajner pa poudarja, da je v Sloveniji težava z najemi in najemnimi razmerji predvsem ta, da so kratkoročna in da pri bivanju v najemnih stanovanjih nikoli ne veš, ali ti bo lastnik po enajstih mesecih podaljšal najemno razmerje ali ne.
"Krepijo se družbene razlike na splošno. Kar je tukaj pomembno, da stanovanje postaja eno izmed ključnih gibal krepitve neenakosti v Sloveniji. Od nekdaj je imelo pomembno vlogo, zdaj pa dobiva še večjo." – Klemen Ploštajner
Koliko časa bodo še rasle cene stanovanj in nepremičnin? "Te cene bodo rasle toliko časa, dokler bodo kupci pripravljeni te cene plačati. Dokler bo kdor koli to plačeval, bodo takšne. Cena je vedno dogovor med kupcem in prodajalcem," odgovarja Zarja B. Mavec.
1266 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Tudi rabljena stanovanja v Ljubljani se hitro dražijo. V primerjavi z letom 2015 so cene v povprečju višje od 35 do 45 %. Ponudba pa se je v epidemiji še skrčila. Kaj se dogaja na trgu nepremičnin – na nakupni in najemni strani? Kaj različne bivanjske razmere pomenijo za družbo in različne generacije? V Vročem mikrofonu smo gostili nepremičninsko posrednico Zarjo Mavec in sociologa Klemena Ploštajnerja.
Novogradenj v prestolnici za od 3000 do 3500 evrov na kvadratni meter ni in jih nekaj let ne bo, razlagajo nepremičninski posredniki. Kdo na trgu je ponorel?
Nepremičninski trg je postal prijaznejši do tistih, ki si lahko privoščijo višjo kulturo bivanja, in povsem neprijazen do ljudi s povprečno plačo in malo premoženja. Tudi rabljena stanovanja v Ljubljani se hitro dražijo. V primerjavi z letom 2015 so cene v povprečju višje od 35 do 45 odstotkov. Ponudba pa se je v epidemiji še skrčila. Zdi se, da so cene stanovanj, sploh v prestolnici, podivjale. Kupci ponekod kar licitirajo manjša stanovanja, kdo ponudi več.
"Cene so pobezljale. Predvsem tudi cene starogradenj, za katere smo vsi pričakovali, da bodo padle, se dejansko še kar višajo in se ne ustavijo. Kaj je razlog? Ker so res visoke cene novogradenj." – nepremičninska posrednica Zarja B. Mavec
Ponudba malih stanovanj bo v Sloveniji vedno premajhna zaradi dveh razlogov. In sicer, da ljudje vedno potrebujejo ta stanovanja, drug razlog pa je, da veliko ljudi takšna stanovanja kupuje za investicijo in jih potem oddaja naprej ali pa jih prihrani za svoje otroke. Ta hip se tudi bolj kot mala stanovanja gradijo velika stanovanja, saj so leta 2019 kar 42 odstotkov novogradenj predstavljala štiri- in petsobna stanovanja.
"Glavni razlog za dvig povpraševanja so nizke obrestne mere. Tu ni Slovenija nobena izjema, to je klasična povezava med dostopnostjo finančnih virov in ceno stanovanj. Če se ponudba ne poveča, kar se v Ljubljani ne, se kaže v rasti cen." – sociolog Klemen Ploštajner
"V Sloveniji imamo še vedno mišljenje, da moram nekaj kupiti. V tujini tega ni. Tisti, ki si tega ne more privoščiti, gre pa v najem in je s tem zadovoljen. Najem ti daje tudi neko fleksibilnost. Skozi življenjski cikel si lahko te najeme prilagajaš in potrošiš veliko manj denarja kot s krediti. Nismo še tako daleč v svojih glavah, da bi vzeli najem kot neko dobro alternativo nakupu," o najemu pri nas in na splošno razmišlja Zarja B. Mavec. Klemen Ploštajner pa poudarja, da je v Sloveniji težava z najemi in najemnimi razmerji predvsem ta, da so kratkoročna in da pri bivanju v najemnih stanovanjih nikoli ne veš, ali ti bo lastnik po enajstih mesecih podaljšal najemno razmerje ali ne.
"Krepijo se družbene razlike na splošno. Kar je tukaj pomembno, da stanovanje postaja eno izmed ključnih gibal krepitve neenakosti v Sloveniji. Od nekdaj je imelo pomembno vlogo, zdaj pa dobiva še večjo." – Klemen Ploštajner
Koliko časa bodo še rasle cene stanovanj in nepremičnin? "Te cene bodo rasle toliko časa, dokler bodo kupci pripravljeni te cene plačati. Dokler bo kdor koli to plačeval, bodo takšne. Cena je vedno dogovor med kupcem in prodajalcem," odgovarja Zarja B. Mavec.
Mateja Logar: Cepljenje s tretjim odmerkom strokovno nesporno, a pravnoformalno še brez priporočil
Zakaj so razmere na Danskem tako drugačne? Lahko njihov model preprosto skopiramo?
Po desetletjih bolj ali manj močnega prohibicionizma vse več zahodnih državah spreminja svoje politike do konoplje. Gorazd Rečnik se je pogovarjal z ustanoviteljem ene največjih klinik za zdravljenje s konopljo v Oregonu Alexom Rogersom in otroškim nevrologom profesorjem doktorjem Davidom Neubauerjem.
Nenehno spreminjajoča se pravila niso dobra popotnica za zaupanje v cepljenje
11. september 2001 bo šel v zgodovino kot določen mejnik, ki je tako ali drugače zaznamoval celoten svet. Leta 2016 je več kot 75% Američanov trdilo, da so ti dogodki najbolj zaznamovali ameriško zgodovino. Spremenili so se varnostni protokoli na skoraj vseh ravneh življenja, spremenilo se je vojskovanje, spremenile so se številne globalne spremembe, ki tudi danes, 20 let po tragičnih dogodkih v New Yorku, še vedno krojijo življenje po svetu. Razmišljanja o zadnjih 20 letih, posledicah 11. septembra, nadzoru, migracijah in porazu civilne družbe sta prispevala: Vasja Badalič, raziskovalec na Inštitutu za kriminologijo Pravne fakultete Univerze v Ljubljani ter poznavalec razmer na Bližnjem vzhodu, in izredni profesor dr. Aleš Bučar Ručman, prodekan za mednarodno sodelovanje na Fakulteti za varnostne vede Univerze v Mariboru. Avtor: Gašper Andrinek
Kljub v težkih časih priljubljeni frazi "Vsi smo v istem čolnu", vemo, da ni čisto tako. O tem smo se v Vročem mikrofonu pogovarjali z direktorico Umanotere Gajo Brecelj, mariborskim dijakom Gašperjem Drevom, antropologom Rajkom Muršičem in podjetnikom Sandijem Češkom. Vprašali smo jih tudi, kaj so z njihove perspektive največji izzivi v prihodnosti.
Od nekaj prek tisoč gradov in graščin in dvorcev je v Sloveniji spodobno vzdrževanih le 42, pretežno so v javni lasti. Zadnja leta so se obnove gradov lotili tudi redki zasebniki, vsak na svoj edinstven način, a z eno skupno značajsko potezo - pripravljeni so trmasto vztrajati.
V Tokiu je bilo včeraj slovesno odprtje paraolimpijskih iger, Luka Petrič pa se je s predsednikom paralimpijskega komiteja Damijanom Lazarjem pogovarjal o stanju parašporta v Sloveniji. Slišali boste, da so norme za nastop na olimpijskih igrah zelo zahtevne, zgolj 4500 športnikom se uspe uvrstiti na paraolimpijske igre, na svetu pa je skoraj milijarda in pol invalidov. Več lahko slišite tudi o slovenski sedmerici, ki se je uspela uvrstiti na igre ter o tem, zakaj je šport izjemno pomemben pri rehabilitaciji in kako pripomore k kakovostnejšemu življenju invalidov.
Afganistan je prizorišče številnih izgubljenih vojn, tudi vojne proti korupciji, ki je imela pomembno vlogo pri tem, da je prišlo do epiloga, kot ga spremljamo. Kakšno vlogo je imela korupcija v vojni pod Hindukušem in kdo vse je ob tem koval dobičke, se je Gorazd Rečnik pogovarjal s predsedujočim prve mešane afganistansko-mednarodne protikorupcijske komisije Dragom Kosom.
Čeprav so se na srednjih šolah ta teden začeli popravni izpiti, so bili vsaj do zdaj ravnatelji prepuščeni sami sebi. Ravno danes potekajo sestanki z ministrstvom, do zdaj, tik pred vrati novega šolskega leta, s strani ministrstva niso dobili nobenih jasnih navodil. Gorazd Rečnik se je pred današnjimi sestanki pogovarjal s Fani Al-Mansour iz Zveze srednjih šol, predsednikom Združenja ravnateljic in ravnateljev Gregorjem Pečanom ter predsednico Zveze aktivov staršev Laro Romih. Zakaj so prepričani, da smo med državami, ki so trenutno najslabše pripravljene na novo šolsko leto? Dopisnica Polona Fijavž pa bo predstavila, kako v novo šolsko leto vstopajo v Nemčiji.
Razmere v Afganistanu se spreminjajo iz ure v uro, o tem pričajo aktualna poročila v naših dnevno-informativnih oddajah. Kako pa je do teh razmer pravzaprav prišlo, kako daleč moramo iti z razlago, da bi vsaj približno razumeli, kaj se dogaja v Afganistanu v širšem kontekstu? Gašper Andrinek je pred Vroči mikrofon povabil strokovnjaka za Bližnji vzhod dr. Primoža Šterbenca.
Filozof dr. Peter Klepec o zgodovini teorij zarot, krizi avtoritet pa tudi o tem, da se vedno bolj borimo PROTI nečemu in redkeje ZA nekaj.
Novela Zakona o tujcih za študentke in študente iz držav, ki niso članice Evropske unije, zaostruje način dokazovanja zadostnih sredstev za preživljanje med študijem v Sloveniji. Univerze, fakultete, akademije, študenti in njihove organizacije že več mesecev opozarjajo, da bo to povzročilo veliko težav, manj vpisanih in številne negativne posledice, ki jih bo občutilo tudi gospodarstvo. Ali so vladajoči njihovim pozivom prisluhnili?
Regionalni direktor WHO za Evropo o strategijah za dvig precepljenosti v Evropi predvsem v luči nagovarjanja tistih, ki dvomijo o cepivih in tudi o še vedno odprtih neznankah, povezanih s covidom-19.
Človekoljubne organizacije, ki se podrobno ukvarjajo z nadzorom delovanja oblasti mejnih držav Evropske unije, že dolgo opozarjajo na nezakonite načine zavračanja beguncev in migrantov. Pri tako imenovanih "pushbackih" še posebej izstopa Grčija, ki to ves čas vztrajno zanika in trdi, da gre za turško propagando. Obtožb pa je bila deležna tudi Evropska agencija za mejno in obalno stražo Frontex, ki je del svojih sil preusmerila na mejo med Litvo in Belorusijo, kjer so v zadnjih tednih zaznali več nezakonitih prehodov meja. Gre pri tem samo za politično igro Belorusije po zgledu Turčije? Kakšne so razmere beguncev in migrantov na mejah Evropske unije? Sogovorniki: Vlasta Jeseničnik, Igor Jurič in Marcus Engler. Avtor: Gašper Andrinek.
Z novinarko nizozemske javne radiotelevije NOS Kysio Hekster smo se pogovarjali o ozadju nedavnega strelskega napada na preiskovalnega novinarja Petra R. de Vriesa, ki je poročal o številnih odmevnih zločinih in za zapahe spravil kar nekaj šefov kriminalnih združb. Pa tudi o stanju novinarstva v njihovi državi in o tem, zakaj jih pri poročanju s terena vse pogosteje varujejo varnostniki.
Valentin Inzko končuje 12-letni mandat visokega predstavnika mednarodne skupnosti v Bosni in Hercegovíni. Avstrijski diplomat poudarja, da bi Evropska unija v regiji lahko naredila več: "Če je nekaj predaleč, je to bolj fatamorgana kot perspektiva." Govoril je tudi o nevarnem odpiranju Pandorine skrinjice, spreminjanju mej in o tem, česa bi se lahko naučili od Tirolske.
O tem, kako nam vlada birokracija in kako se ji lahko upremo, smo se pogovarjali z dr. Rogerjem Berkowitzem, profesorjem politike, filozofije in človekovih pravic na Bard kolidžu v New Yorku in ustanoviteljem Centra za politiko in humanistiko Hannah Arendt. V pogovoru je pojasnil tudi, zakaj še za najmanjšo stvar, ki jo moramo urejati pri pristojnem organu, porabimo ogromno časa in energije in zakaj v teh situacijah tako težko najdemo ustreznega sogovornika.
Projektanti so odgovorni za izdelavo projektne dokumentacije novogradnje. To nalogo pri nas po večini opravljajo arhitekti. Z novim gradbenim zakonom, ki ga je vlada že potrdila in ga bodo obravnavali v državnem zboru, pa prevladujoča stroka za projektiranje ni več določena. Inženirji različnih strok (gradbene, elektro, požarne, strojne itn.) nimajo večjih pripomb, jasno je, da bodo zdaj lažje prevzeli projektiranje stavb, če jim ga bo zaupal investitor. Arhitekti pa opozarjajo, da bomo s postopnim opuščanjem njihove stroke izmaličili slovensko arhitekturno krajino. Kaj se bo v resnici spremenilo? Zakaj je ministrstvo za okolje sploh spremenilo te določbe? Gosti so bili Georgi Bangiev, generalni direktor za prostor, graditev in stanovanja na MOP, Barbara Škraba Flis, generalna sekretarka Inženirske zbornice, in Tomaž Krištof, predsednik Zbornice za arhitekturo in prostor.
Evropski model športa se je zaradi covida-19 znašel v nezavidljivem položaju, na kar kaže sicer spodleteli poskus ustanovitve nogometne superlige. Slovenija si je za enega od ciljev predsedovanja Evropski uniji v drugi polovici letošnjega leta zadala sprejem resolucije o evropskem modelu športa, s katero bi ga dokončno opredelili.
Neveljaven email naslov