Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
ne zamudite začinjene glose Marka Radmiloviča!
Na veliko veselje obeh rednih poslušalcev se tudi v naši strogi oddaji za nekaj tednov prepustimo prazničnemu razpoloženju. Omilimo skrajna stališča in se sproščeno podajmo v bleščavo lučk.
Pomembnost mest in vasi se decembra meri po številu lučk. V veliko veselje trgovcev z elektriko so vsi drogovi, vse javne stavbe, vsi mostovi in vsi historični objekti prekriti z lučkami. Čim več lučk ima mesto, tem bolj je pomembno. In seveda nihče ne prehiti prestolnice! Potovanje v Ljubljano na lučke se je v zadnjih letih vzpostavilo kot eno velikih slovenskih romanj. Provinca se v prestolnici ne naslaja nad muzeji in gledališči, niti nad gradom in Prešernom, niti nad Tromostovjem in NUK-om, niti nad plinskimi avtobusi in modnimi lokali … provinca v Ljubljani občuduje lučke. Romanje v Ljubljano na lučke se je pridružilo krofom na Trojanah, Mariji na Brezju in Ikei v Celovcu kot ena najbolj svetih poti slovenskega naroda.
Da ne bi izzvenelo cinično ali bog ne daj celo sarkastično: praznično okrašena Ljubljana je resnično prekrasna in gen, ki smo ga ljudje podedovali od vešč, poskrbi, da turistični delavci v prestolnici služijo milijone, kult župana pa se že ozira za primernim trgom, na katerega bi še za življenja postavili doprsni kip.
Z božično okrasitvijo ni nič narobe, razen dejstva, da je nepotrebna. Oziroma da bi morala biti decembrska energetska potrata visoko na lestvici problemov podnebne konference v Parizu.
Za začetek analize se je treba vprašati, kaj sploh je božično-novoletno razpoloženje. Na originalnih dokumentih, risbah in fotografijah ob prazničnih likih Miklavža, dedka Mraza in Božička praviloma ne manjkata osnovna praznična elementa, to sta sneg in mraz. Sneg in mraz sta osnovna gradnika zimskih praznikov, kot sta morje in sonce osnovna gradnika poletnega dopusta. V snegu in mrazu je potrebna ena sama lučka, pa je praznično razpoloženje zagotovljeno. Če poenostavimo: vsak centimeter snega več in vsaka stopinja Celzija manj z lahkoto nadomestita gigavat energije za lučke. Ljubljana v snegu z zaledenelo Ljubljanico in škripajočim mrazom bi bila veliko bolj praznično čarobna, kot je klavrno utopljena v oceanu lučk, ki brlijo v jesensko vlago … Z nostalgijo se spominjamo nekdanjega prazničnega razpoloženja: sneg, mraz, nekaj stojnic z blagoslovljeno medico, ki jo je danes tako nasilno izrinilo banalno kuhano vino; popoldne, ki se izlije v večer, mraz v okončinah in toplota v srcu ter pozabljena darila na avtobusu – pa je božično-novoletna idila popolna.
A vse to so nam vzele podnebne spremembe!
Izrečene klevete je dokaj lahko preveriti. Potrebujemo strahovitega inkasanta Pepeta Lučko iz Zvezdice Zaspanke in njegov: »Fc, pa bo tema!« V neosvetljeni Ljubljani praznično razpoloženje avtomatično izgine.
Kakšne praznike živimo, če si jih vbrizgavamo v žilo s kilovati? Kajti zaslepljenost z lučkami počasi že postaja odvisnost. Osvetlitev traja vse dlje, širi se iz središča mesta v predmestje, kljub zamenjavi tehnologije pa so stroški prazničnih diskotek še vedno izjemno visoki.
Ker smo obljubili, da bomo danes opustili nataknjeno kritizerstvo, samo preprosta ugotovitev: redko se zgodi, da občine tako intenzivno in s takšnim uspehom investirajo javni denar naravnost v srečo svojih občanov. Kajti tisoči, ki se sprehajajo po mestnih ulicah, so ob občudovanju lučk srečni. Srečni so turistični delavci, srečni so pobiralci parkirnine, srečni so trgovci in srečni so otroci … Tako kljub vsemu logično vprašanje: kakšna vrste je potemtakem praznična sreča, če je odvisna od električne vtičnice? Ali še drugače: čim bolj se razsvetljujemo, tem dlje smo od razsvetljenstva!
Povsem ekonomsko oportuno je, da so najlepša mesta na svetu v prazničnem času še bolj najlepša … a kot podobna najlepša mesta se bo morala tudi Ljubljana odločiti, ali praznične lučke s seboj prinašajo samo svetlobo za obiskovalce ali skrivajo v sebi tudi kaj vsebine za prebivalce.
750 epizod
Glosa Marka Radmiloviča, začinjena s prefinjenim smislom za humor, ki je enostavno ne smete preslišati!
ne zamudite začinjene glose Marka Radmiloviča!
Na veliko veselje obeh rednih poslušalcev se tudi v naši strogi oddaji za nekaj tednov prepustimo prazničnemu razpoloženju. Omilimo skrajna stališča in se sproščeno podajmo v bleščavo lučk.
Pomembnost mest in vasi se decembra meri po številu lučk. V veliko veselje trgovcev z elektriko so vsi drogovi, vse javne stavbe, vsi mostovi in vsi historični objekti prekriti z lučkami. Čim več lučk ima mesto, tem bolj je pomembno. In seveda nihče ne prehiti prestolnice! Potovanje v Ljubljano na lučke se je v zadnjih letih vzpostavilo kot eno velikih slovenskih romanj. Provinca se v prestolnici ne naslaja nad muzeji in gledališči, niti nad gradom in Prešernom, niti nad Tromostovjem in NUK-om, niti nad plinskimi avtobusi in modnimi lokali … provinca v Ljubljani občuduje lučke. Romanje v Ljubljano na lučke se je pridružilo krofom na Trojanah, Mariji na Brezju in Ikei v Celovcu kot ena najbolj svetih poti slovenskega naroda.
Da ne bi izzvenelo cinično ali bog ne daj celo sarkastično: praznično okrašena Ljubljana je resnično prekrasna in gen, ki smo ga ljudje podedovali od vešč, poskrbi, da turistični delavci v prestolnici služijo milijone, kult župana pa se že ozira za primernim trgom, na katerega bi še za življenja postavili doprsni kip.
Z božično okrasitvijo ni nič narobe, razen dejstva, da je nepotrebna. Oziroma da bi morala biti decembrska energetska potrata visoko na lestvici problemov podnebne konference v Parizu.
Za začetek analize se je treba vprašati, kaj sploh je božično-novoletno razpoloženje. Na originalnih dokumentih, risbah in fotografijah ob prazničnih likih Miklavža, dedka Mraza in Božička praviloma ne manjkata osnovna praznična elementa, to sta sneg in mraz. Sneg in mraz sta osnovna gradnika zimskih praznikov, kot sta morje in sonce osnovna gradnika poletnega dopusta. V snegu in mrazu je potrebna ena sama lučka, pa je praznično razpoloženje zagotovljeno. Če poenostavimo: vsak centimeter snega več in vsaka stopinja Celzija manj z lahkoto nadomestita gigavat energije za lučke. Ljubljana v snegu z zaledenelo Ljubljanico in škripajočim mrazom bi bila veliko bolj praznično čarobna, kot je klavrno utopljena v oceanu lučk, ki brlijo v jesensko vlago … Z nostalgijo se spominjamo nekdanjega prazničnega razpoloženja: sneg, mraz, nekaj stojnic z blagoslovljeno medico, ki jo je danes tako nasilno izrinilo banalno kuhano vino; popoldne, ki se izlije v večer, mraz v okončinah in toplota v srcu ter pozabljena darila na avtobusu – pa je božično-novoletna idila popolna.
A vse to so nam vzele podnebne spremembe!
Izrečene klevete je dokaj lahko preveriti. Potrebujemo strahovitega inkasanta Pepeta Lučko iz Zvezdice Zaspanke in njegov: »Fc, pa bo tema!« V neosvetljeni Ljubljani praznično razpoloženje avtomatično izgine.
Kakšne praznike živimo, če si jih vbrizgavamo v žilo s kilovati? Kajti zaslepljenost z lučkami počasi že postaja odvisnost. Osvetlitev traja vse dlje, širi se iz središča mesta v predmestje, kljub zamenjavi tehnologije pa so stroški prazničnih diskotek še vedno izjemno visoki.
Ker smo obljubili, da bomo danes opustili nataknjeno kritizerstvo, samo preprosta ugotovitev: redko se zgodi, da občine tako intenzivno in s takšnim uspehom investirajo javni denar naravnost v srečo svojih občanov. Kajti tisoči, ki se sprehajajo po mestnih ulicah, so ob občudovanju lučk srečni. Srečni so turistični delavci, srečni so pobiralci parkirnine, srečni so trgovci in srečni so otroci … Tako kljub vsemu logično vprašanje: kakšna vrste je potemtakem praznična sreča, če je odvisna od električne vtičnice? Ali še drugače: čim bolj se razsvetljujemo, tem dlje smo od razsvetljenstva!
Povsem ekonomsko oportuno je, da so najlepša mesta na svetu v prazničnem času še bolj najlepša … a kot podobna najlepša mesta se bo morala tudi Ljubljana odločiti, ali praznične lučke s seboj prinašajo samo svetlobo za obiskovalce ali skrivajo v sebi tudi kaj vsebine za prebivalce.
Danes pa kratka politična analiza. Politične analize namreč niso več to, kar so bile nekoč.
Naravne kastrofe, vremenske ujme, zmešano vreme ... Vsako leto stoletne vode, vetrolomi, suše, toča; bibiljske nesreče so se zgrnile nad našo deželo in zatiskanja oči je končno konec.
Glosa Marka Radmiloviča, začinjena s prefinjenim smislom za humor, ki je enostavno ne smete preslišati!
Danes pa nekaj o teoriji in praksi podeljevanja nagrad. Na kratko, ker časi niso primerni za dolgovezenje. Nagrade na Slovenskem so žrtve paradoksa ...
Marko Radmilovič sedi v ponovoletnem močvirju. In razmišlja ... O novih rešitvah zunaj uveljavljenih gabaritov. In o legalizaciji marihuane.
Le pazite, da se skozi dimnik namesto dobrega moža ne spusti ... Nacionalni preiskovalni urad!
Glosa Marka Radmiloviča, začinjena s prefinjenim smislom za humor, ki je enostavno ne smete preslišati!
Glosa Marka Radmiloviča, začinjena s prefinjenim smislom za humor, ki je enostavno ne smete preslišati!
Slovenski vojaki so bili vpleteni v strelski incident v Afganistanu. Marko Radmilovič ocenjuje, kako, hudiča, Slovenska vojska usposablja afganistanske varnostne sile?
Radikalnih sprememb v družbi si ni mogoče zamišljati brez radikalnih sprememb v medijih.
Radikalnih sprememb v družbi si ni mogoče zamišljati brez radikalnih sprememb v medijih.
Kot se spodobi za temne čase zgodovine in negotove čase sedanjosti, se moramo Slovenci le še enkrat več zateči k poeziji. Kot pravijo akademiki, je ta konstitutivni element naše biti edini sposoben urediti kaos slovenskega kozmusa. Toda katero pesem in katerega avtorja si naj izberemo za izhod iz krize?
Glosa Marka Radmiloviča, začinjena s prefinjenim smislom za humor, ki je enostavno ne smete preslišati!
Neveljaven email naslov