![Ljubica Jelušič](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2009/09/04/64619065_jelusic.jpg)
Namestnik načelnika generalštaba Slovenske vojske Branimir Furlan je prejšnji teden na ministrico za obrambo Ljubico Jelušič naslovil pismo s prošnjo po razrešitvi zaradi zadeve Patria, a se Jelušičeva za to ni odločila.
"Iz pisma razvidnih več vsebin"
Danes je bilo pismo točka na dnevnem redu državnozborskega odbora za obrambo. Ministrica Jelušičeva je uvodoma povedala, da je iz pisma razvidnih več vsebin, na katere želi opozoriti Furlan. Med temi je izpostavila odnos med ministrom za obrambo, civilnim nadzorom nad vojaško organizacijo in položajem vojaške organizacije v družbi. Po njenih besedah je vojaški nasvet ena izmed mnogih presoj, politik pa je tisti, ki mora uravnotežiti zahteve vojaške stroke z zmogljivostmi javnih financ.
Poudarila je še, da se pojavljajo vprašanja izpolnjevanja ciljev in poslanstva vojske v slovenski družbi, komunikacije na ministrstvu in moralnega varstva posameznikov, pa tudi vprašanja, povezana z nakupom osemkolesnikov.
Furlan upal, da mu ne bo treba v DZ
V državnem zboru je bil tudi Furlan, ki je povedal, da je upal, da ga v državni zbor ne bo, saj je to prostor za politične razprave. Pojasnil je, da njegovo pismo ni bilo namenjeno javnosti, temveč ministrici.
Prvak SNS-a Zmago Jelničič meni drugače. Po njegovem bi o "takšnih stvareh" morali razpravljati v državnem zboru, in dodal, da je na ministrstvu po njegovem mnenju mnogo stvari narobe.
Razprava spet okoli partij
In ker je Furlan prosil za razrešitev zaradi patrij, se je razprava znova vrtela okoli te teme. Melita Župevc (SD) je poudarila, da vsebina pisma zahteva opredelitev, še posebej s stališča zapisa, da "je bilo že na začetku pogajanj jasno, da s tem denarjem in takšnim številom vozil ne moremo doseči želene konfiguracije". Cveta Zalokar Oražem (Zares) je ob tem spomnila, da je Furlan sodeloval pri vseh postopkih znotraj vojske, povezanih z nakupom patrij. Kot je dejala, se ne more znebiti občutka, da je to le prelaganje odgovornosti. Sicer pa je menila, da bi za doseganje ciljev zadoščalo 62 oklepnikov z drugačno bojno močjo. Bogdan Čepič (SD) je ugovarjal, da je resolucija programski dokument, ki se izpolnjuje glede na zmožnosti. Podobno je trdil tudi Anton Anderlič (LDS).
Janez Janša (SDS) pa je izpostavil, da je vlada ravno spomladi leta 2004 privatizirala Sistemsko tehniko, s čimer so bile vzpostavljene pozicije za njen prevzem posla z oklepniki, ko bi DZ sprejel omenjeno resolucijo. Sicer pa je poudaril, da je Slovenska vojska o oklepnikih presojala le v fazi, ko je morala kot stroka povedati svoje mnenje - vse to pa na podlagi širših odločitev, ki so bile sprejete že leta 2004, tj. v prejšnjem mandatu.
Ob koncu je odbor sprejel le sklep, da se je z vsebino pisma seznanil, nato pa je predsednik odbora Jožef Jerovšek sejo prekinil. Kdaj se bo nadaljevala, še ni znano.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje