![Velenjski županski kandidati so dozdajšnji velenjski župan Bojan Kontič (SD), Anton De Costa (SDS), Matej Jenko (SMC), Ivan Zacirkovnik (LDS) in Franc Sever, ki ga za župana predlagata Nada Krautberger in skupina volivcev. Foto: MMC RTV SLO](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/09/23/65145646_soocenje-velenje.jpg)
![Anton de Costa](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/09/23/65145645_de-costa-velenje.jpg)
![Matej Jenko](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/09/23/65145644_jenko-velenje-smc.jpg)
![Bojan Kontič](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/09/23/65145643_kontic-velenje.jpg)
![Ivan Zacirkovnik](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/09/23/65145642_ivan-zacirkovnik.jpg)
![Franc Sever](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/09/23/65145641_franc-sever.jpg)
Soočenje petih kandidatov, ki se merijo na lokalnih volitvah za županski položaj v Velenju, je vodila novinarka TV Slovenija Duška Lah. Velenjski županski kandidati pa so dozdajšnji velenjski župan Bojan Kontič (SD), Anton De Costa (SDS), Matej Jenko (SMC), Ivan Zacirkovnik (LDS) in Franc Sever, ki ga za župana predlagata Nada Krautberger in skupina volivcev.
Največja težava 3. os
Vseh pet županskih kandidatov ima v svojem programu gradnjo t. i. tretje osi, ki bo Velenje povezala z drugimi deli države od državne meje z Avstrijo čez Koroško. Toda kako prepričati državo, da bo spodbudila gradnjo tretje razvojne osi?
"Živimo v prometnem getu," je poudaril Anton De Costa in dodal, da je težava zelo pereča in da bi moralo imeti Velenje kot peto največje slovensko mesto vpliv na državno politiko tudi prek lokalne politike, predvsem kar se tiče infrastrukture in energetike.
Miha Jenko je razložil, da je spodbujanje države za 3. razvojno os stvar argumentov. Velenje bi moralo začeti intenzivno razvijati turizem, ker ima "turistični potencial kot Portorož", saj ima kar 20 gradov, tri jezera, najlepši premogovniški muzej …
Dozdajšnji župan Velenja Bojan Kontič je svojim tekmecem razložil, da je del ceste, ki spada v okvir tretje osi med Velenjem in Slovenj Gradcem, že umeščen v prostor. "V Velenju je Gorenje, največji slovenski izvoznik bele tehnike, in če to ne prepriča aktualne vlade in ministra za promet, ki izjavi tu in tam kakšno neumnost, potem nam ni pomoči," je povedal Kontič.
Franc Sever pa je bil mnenja, da bi morali vršiti večji politični pritisk, predvsem poslanci DZ-ja, ki prihajajo iz Velenja. "Ljubljana in Primorska delajo zase. Mi Štajerci pa smo druga republika," je bil slikovit.
Ivan Zacirkovnik pa je povedal, da ve, kaj pomeni tretja os za gospodarstvo, zato ta projekt podpira.
Kako do novih delovnih mest?
Voditeljica soočenja Duška Lah je opozorila, da je stopnja brezposelnosti v Velenju na začetku leta 2009 znašala 8,3 odstotka, letos januarja pa okoli 15 odstotkov. Župan Velenja Kontič jo je popravil, da stopnja brezposelnosti v Velenju pada in da je zdaj že pod 13 odstotki.
Ob tem je poudaril, da je velenjska občina v njegovem mandatu zagotovila 50 bruto delovnih mest, 80 ljudi pa so zaposlili prek javnih del. Povedal je še, da se pač občina prijavlja na vse razpise. Po njegovem mnenju je bistveno oblikovanje spodbudnega okolja za podjetništvo.
Franc Sever je izpostavil, da se je v Velenju vedno našla solidarnost pri reševanju brezposelnosti, tudi ko se je zgodil črni scenarij z velenjskim gradbincem Vegradom.
Ivan Zacirkovnik je dejal, da bi morali za zaposlovanje mladih v Velenju ustanoviti sklad za pripravništvo, in ne samo za štipendije, ter morda tudi kakšno zbiralnico idej.
Kandidat SMC-ja Miha Jenko je glede spodbujanja zaposlovanja v središču Saleške doline omenil zadružništvo in dejal, da je zaposlovanje v Velenju v preteklosti preveč temeljilo na gigantih. Ponovno je poudaril, da ima Velenje priložnost v turizmu in da se tu sama odpirajo delovna mesta. "Ljudje, ki odprejo d. o. o. ali s. p., nimajo na voljo vseh storitev, tržišče pa zahteva topizdelek. To bi občina lahko spodbujala," je med drugim opozoril Jenko.
Anton De Costa pa ima v svojem programu za boljšo prihodnost Velenja t. i. Tehnopol, ki bi ustanovljen z javno-zasebnim partnerstvom, v njegovem okviru pa bi deloval sklad tveganega kapitala. Razvojni denar bi lahko pridobili tudi na račun energetike, tako da bi ga zahtevali od države, meni De Costa. Tehnopol bi bil koncentracija tako proizvajalcev kot raziskovalcev.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje