![V Planici je bilo doseženih največ svetovnih rekordov. Foto: Reuters V Planici je bilo doseženih največ svetovnih rekordov. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/12/13/65848056.jpg)
Na portalu Športni SOS tokrat prinašamo nadaljevanje prejšnjega članka, v katerem nas je Andrej Stare spraševal o razlikah po prvi seriji tekem smučarjev skakalcev za svetovni pokal. Še vedno ste vabljeni k postavljanju vprašanj (ne glede na šport).
Vabljeni k sodelovanju
Športni SOS deluje tudi v avdioobliki ‒ naročite se na podkast SOS-odmev!
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2016/03/21/65296464_andrej-stare-foto-katja-kodba_thumb.jpg)
1852. Glede na prejšnji članek, v katerem je bil govor o razlikah po prvi seriji smučarskih skokov, se mi poraja nekaj vprašanj. Kako velike so razlike med srednjimi in velikimi napravami ter letalnicami?
Andraž Zorko
Intuitivno je pričakovati, da se razlike povečujejo z večanjem naprav in to potrjujejo tudi podatki od sezone 2001/2002 naprej.
Naprave | Število tekem | Povprečna razlika |
srednje | 20 | 23,2 |
velike | 424 | 36,7 |
letalnice | 79 | 62,0 |
Opomba: Gre torej za točkovno razliko med 1. in 30. mestom po prvi seriji tekem za svetovni pokal v izbranem obdobju.
1853. Kako se je razlika spreminjala po sezonah? Zdi se, da so se razlike zmanjšale, konkurenca pa zgostila prav ob uvedbi vetrne izravnave.
Andraž Zorko
Ker je bilo vsako sezono izpeljanih precej manj tekem na srednjih napravah in letalnicah (kar priča že zgornja tabela), sem upošteval zgolj tekme na velikih napravah. Vetrna izravnava je bila prvič deloma vpeljana v sezoni 2009/2010, v celoti pa leto pozneje in od takrat so se razlike zmanjšale, kar kaže tudi spodnji graf. Teza bralca Andraža je torej popolnoma pravilna, vetrna izravnava je konkurenco še bolj zgostila in zmanjšala razlike.
Naslov infografike: Skoki razlike po prvi seriji SOS
1854. Glede na prejšnji članek bi sklepal, da so med velikimi napravami razlike najmanjše v Engelbergu in Wisli. Prav tako me zanima primerjava med letalnicami − pogosto se omenja, da so razmere za dolge polete najenakovrednejše v Planici. Ali to kažejo tudi številke?
Andraž Zorko
Tabela v prejšnjem članku je dovolj zgovorna. Med velikimi napravami so razlike res najmanjše v Wisli in Engelbergu.
# | Skakalnica | Število tekem | Povprečna razlika |
1. | Wisla | 11 | 27,6 |
2. | Engelberg | 40 | 30,4 |
3. | Lahti | 19 | 31,7 |
4. | Zakopane | 33 | 32,1 |
5. | Titisee-Neustadt | 19 | 32,4 |
... | ... | ... | ... |
18. | Saporo | 32 | 48,7 |
Opomba: Upošteval sem vse naprave, na katerih je bilo v tem obdobju izpeljanih vsaj deset posamičnih tekem.
Kar pa zadeva letalnice, ima bralec znova prav – razlike so najmanjše v Planici, največje pa v Vikersundu, ki je sicer prizorišče svetovnega rekorda, a za vse letalce ne prinaša pogojev za ekstremno dolge polete.
# | Letalnica | Število tekem | Povprečna razlika |
1. | Planica | 18 | 48,2 |
2. | Kulm | 16 | 50,7 |
3. | Oberstdorf | 11 | 57,9 |
4. | Harrachow | 5 | 65,8 |
5. | Vikersund | 14 | 81,9 |
Opomba: V Planici je bilo v tem času sicer organiziranih 33 tekem, a nisem upošteval tistih, ki so bile organizirane kot finale sezone. Na teh 15 tekmah je namreč nastopilo le 30 letalcev, na vseh preostalih tekmah pa 40. Kar pomeni, da so razlike na finalu sezone samodejno precej višje, ker kak letalec vedno naredi napako, ker pa se vsi prebijejo v finale, so razlike potem precej višje. Za enakovredno primerjavo pa so potrebni primerljivi pogoji (se pravi, da na tekmah nastopa po 40 tekmovalcev).
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje