Na seji, ki so se je udeležili tudi premier Ludovic Orban ter številni nekdanji in sedanji politiki, je nujnost ugotoviti resnico poudaril zaradi "žrtev in njihovih potomcev, Romunov ter naše skupne prihodnosti". Spomnil je, da se je komunistični režim v državi uveljavil s silo, njegov padec pa je potekal po enakem vzorcu: "z zločini, zlorabami in kršitvami zakonov".
![Predsednik Romunije Klaus Iohannis med nagovorom obeh domov romunskega parlamenta. Foto: EPA Predsednik Romunije Klaus Iohannis med nagovorom obeh domov romunskega parlamenta. Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/12/16/65636671.jpg)
Iohannis naj bi zvečer obiskal tudi Temišvar, kjer se je že v v nedeljo zvečer dogodkov izpred 30 let spomnilo več sto ljudi s pohodom svobode. Spomin na revolucionarno leto 1989 bodo sicer zaznamovali s številnimi koncerti, razstavami, predstavitvami knjig in razstavami.
Začetek protikomunistične revolucije 16. decembra 1989 v Temišvaru
![Spominske slovesnosti ob 30. obletnici padca komunističnega režima so se začele v Temišvaru na zahodu Romunije, kjer se je 16. decembra 1989 tudi začela revolucija. Foto: Reuters Spominske slovesnosti ob 30. obletnici padca komunističnega režima so se začele v Temišvaru na zahodu Romunije, kjer se je 16. decembra 1989 tudi začela revolucija. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/12/16/65636670.jpg)
Protikomunistična revolucija se je v Romuniji začela z vstajo v Temišvaru na zahodu države, kjer je pred domom protestantskega pastorja madžarskega rodu Laszla Tökesa več dni demonstriralo več deset ljudi, ki so nasprotovali njegovi kazenski premestitvi. Oblasti so do njih kritičnega Tökesa obtoževale podpihovanja etničnega sovraštva.
Ceausescu ukazal streljati na protestnike
Na današnji dan pred 30 leti, 16. decembra 1989, se je po pastorja odpravila zloglasna varnostna služba Securitate. A število protestnikov se je še povečalo. Policisti in gasilci so proti njim uporabili vodne topove, prišlo je do prerivanja. Dan pozneje so protestniki ustavili vojaška vozila, vojska je okrepila navzočnost, padli so prvi streli, proti večeru tudi s pravimi naboji. Streljanje je odredil Ceausescu, ki je dan zatem odpotoval na uradni obisk v Iran.
Ljudstvo 21. decembra Ceausesca izžvižgalo
Nasilje se je nadaljevalo, protestniki so 20. decembra zavzeli Temišvar, vojska pa je stopila na njihovo stran. V znamenje solidarnosti s prebivalci Temišvara so na ulice odšli tudi prebivalci drugih mest. Ceausescu, ki je krivdo za dogajanje – ubitih je bilo 60 ljudi, več kot 2000 pa ranjenih – pripisal tujim silam, se je isti dan vrnil iz Irana. 21. decembra so se prvi demonstranti odpravili proti Bukarešti, diktator pa je kot po navadi sklical veliko zborovanje, na katerem pa so ga ljudje prvič v njegovem življenju izžvižgala.
Obupan je ljudstvu obljubil višje plače in pokojnine, za kar pa je bilo očitno že prepozno. Vse do noči so se nadaljevala zborovanja, postavljanje barikad in napadi na vojaške oklepnike. Protestniki so iz romunskih zastav izrezali komunistični grb in jih nato preluknjane vihteli. Po njih so padali streli. Diktator, ki je narod stiskal 25 let, je 22. decembra sklical še eno zborovanje, ki pa je spodletelo še bolj kot tisto prejšnji dan. Zaradi glasnih vzklikov skorajda ni več prišel do besede in je z balkona palače centralnega komiteja le še brezmočno krilil z rokami. Že zjutraj je njegov obrambni minister Vasile Milea naredil samomor, za njegovega naslednika je Ceausescu imenoval generala Victorja Athanasieja Stanculesca.
Ceausesca in ženo po hitrem procesu ustrelili na božič leta 1989
Ta je s prefinjeno dvojno igro po poročanju nemške tiskovne agencije DPA prevzel ključno vlogo v revoluciji. Še 22. decembra je organiziral "beg" vladajočega para, ki je s helikopterjem s strehe poslopja centralnega komiteja v Bukarešti ušel pred jezno množico. A pobeg je bil v resnici aretacija. Stanculescu je namreč takoj po vzletu helikopterja vojski ukazal, naj se umakne. Par so zajeli in ga izročili vojski. "Kralja in kraljico" so nato na spornem hitrem procesu – trajal je le uro – obsodili na smrt in ju na božič na dvorišču vojašnice v mestu Targoviste postavili pred strelski vod in ustrelili.
Revolucija zahtevala življenja 1142 ljudi
Revolucionarji so že 22. decembra zavzeli poslopje televizije. Za novo vodstvo se je razglasila Fronta nacionalne rešitve (FSN) pod vodstvom starega komunista Iona Iliesca. A orožje še ni potihnilo. V dogodkih, ki so vodili v smrti Ceausescovih, je bilo po podatkih DPA ubitih skupaj 1142 ljudi, več kot 3000 je bilo ranjenih. Več kot 900 jih je umrlo, potem ko je oblast že prevzel FSN. Kaj točno se je dogajalo oz. kdo je kriv za smrti, še vedno ni razjasnjeno. Številni Romuni, ki so Ceausescov padec pozdravili, menijo, da revolucija ni bila to, kar naj bi bila, da jo je elita ugrabila in izvedla državni udar.
Beda in strahovlada za Romune pod Ceausescom
Romuni so pod Ceausescovim režimom trpeli bedo in strahovlado. Diktator, ki je še v 70. letih veljal za enega izmed "razsvetljenih" vzhodnih voditeljev, romunsko gospodarstvo pa je raslo, je, da bi poplačal zunanji dolg in se tako znebil vsakršnega pritiska iz tujine, v 80. letih uvedel ostre varčevalne ukrepe. Racionalizirane so bile osnove dobrine, kot so hrana, ogrevanje, elektrika in plin. Sredi ledenih zim temperatura v stanovanjih ni presegla deset stopinj Celzija, ljudje pa so se že ob 2. uri zjutraj postavljali v vrste pred trgovinami, čeprav sploh niso vedeli, na kaj čakajo.
Skoraj štirje milijoni Romunov v diaspori
Vpogled Romunije v svojo komunistično preteklost v eni najbolj represivnih diktatur držav vzhodnega bloka ostaja nepopolna. Skoraj štirje milijoni Romunov živijo v tujini in tvorijo diasporo, ki se je po odprtju meja te zdaj 19,5-milijonske države s članstvom v EU-ju leta 2007 samo še povečala. Članica Nata je država od leta 2004.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje