![Stola za nagrajenca](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2010/12/10/64749928_sin47_nobel-_1210_11.jpg)
![Liu Šjaobo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2010/10/09/64733892_liu-sjaobo-e.jpg)
Predsednik Nobelovega odbora Thornbjorn Jagland je ob nagovoru v čast odstotnemu nagrajencu, ki na Kitajskem prestaja 11-letno zaporno kazen zaradi aktivizma v boju za temeljne človekove pravice, poudaril: "Nobelov odbor že dolgo trdno verjame, da obstaja tesna zveza med človekovimi pravicami in mirom."
Šjaobo ob boku velikih oporečnikov
Slovesni govor sta dvakrat prekinila stoječa aplavza. Jagland je kitajsko jezo nad nagrado Šjaoboju primerjal z ogorčenjem matičnih držav ob podelitvi najuglednejše svetovne nagrade južnoafriškemu nadškofu Desmondu Tutuju in burmanski prodemokratični vodilteljici Aung San Su Či.
Posvetilo žrtvam s Trga nebeškega miru
Norvežan je v govoru izpostavil, da Liu posveča nagrado "izgubljenim dušam 4. julija", mrtvim demontrantom za uvedbo demokracije na Kitajskem, katerih upor na Trgu nebeškega miru je Kitajska krvavo zatrla 4. julija 1989. "Lahko rečem, da nas Liu spominja na Nelsona Mandelo," je Jagland začel poziv kitajskim oblastem za izpustitev in pomilostitev letošnjega dobitnika Nobelove nagrade za mir.
Kitajski bojkot delno uspel
Kitajska vlada je z jezo sprejela novico o podelitvi nagrade Liuju. Peking je pozval k bojkotu prireditve, čemur se je odzvalo 17 Kitajski naklonjenih držav, med njimi Rusija, Venezuela in Kuba. Slovesne podelitve se ni mogel udeležiti noben ožji sorodnik Liuja Šjaoboja, saj so komunistične oblasti v hišni pripor spravile tudi njegovo ženo Liu Šja. Liujevo odsotnost sta na slovesnosti simbolizirala njegova velika fotografija in prazen stol, na katerega so na koncu tudi položili nagrado.
V Oslu na koncu tudi Srbija
Srbija je sprva tudi prisluhnila Kitajcem, a si je po posredovanju Evropske unije premislila in bo na Norveško vseeno poslal svojega predstavnika. Premier Mirko Cvetković je po vladnem posvetu na podelitev poslal varuha človekovih pravic Saša Jankovića.
Soavtor listine za politične spremembe
54-letni Liu je bil decembra lani obsojen na enajstletno zaporno kazen kot eden od soavtorjev Listine 08, ki poziva k političnim spremembam na Kitajskem. Liujeva soproga pa je v hišnem priporu, odkar so Liuja oktobra razglasili za letošnjega Nobelovega nagrajenca za mir, ki je tudi prvi kitajski Nobelov nagrajenec za mir. Norveški odbor za podelitev nagrade mu je izkazal priznanje "za dolg in nenasilen boj za temeljne človekove pravice na Kitajskem".
V skladu s pravili norveškega odbora za podelitev nagrade sme nagrado - medaljo in denar - sprejeti le dobitnik sam ali kdo od bližnjih družinskih članov. Liujevo soprogo je v Oslu zastopal Jang Džianli, nekdanji udeleženec protestov na Trgu nebeškega miru v Pekingu leta 1989, ki ne živi na Kitajskem in mu tamkajšnje oblasti ne morejo preprečiti udeležbe.
Val preiskav in aretacij na Kitajskem
Pred podelitvijo nauglednejšega mednarodnega priznanja so Združeni narodi potrdili, da so kitajske oblasti priprle najmanj 20 aktivistov za človekove pravice, pri čemer je bilo izvedeno več kot 120 hišnih preiskav. Kitajska je v zadnjih tednih s sistematično kampanjo diskreditirala Šjaobojev boj, za protiutež Nobelovi nagradi pa so kitajski univerzitetni profesorji v četrtek podelili Konfucijevo nagrado za mir.
Ob Nobelovi nagradi za mir so v Stockholmu podelili letošnje Nobelove nagrade za medicino, kemijo, fiziko, ekonomijo in književnost. Nobelove nagrade podeljujejo od leta 1901 iz sklada, ki ga je ustanovil švedski industrialec in izumitelj dinamita Alfred Nobel.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje