![Goli otok so po 2. svetovni vojni leta 1946 jugoslovanske oblasti spremenile v strogi zapor za politične zapornike, po letu 1948 pa predvsem za informbirojevce. Foto: MMC RTV SLO](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/01/10/65065403_tvitopis-11012014.jpg)
Odločitev za zapor oziroma taborišče na Golem otoku so sprejeli Josip Broz - Tito, Edvard Kardelj, Aleksandar Ranković in Milovan Đilas. Otok je bil namreč popolnoma kamnit, neobljuden, oddaljen od naseljenih področij, okoli njega pa so bili močni morski tokovi, zato je bil pobeg zelo otežen.
![Goli otok](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/01/10/65065415_goli-otok-5.jpg)
Med najbolj prepoznavnimi zaporniki so bili Andrej Aplenc, slovenski novinar, Dragotin Gustinčič, slovenski politik, Tine Logar, slovenski lingvist, Vlado Davpčević, črnogorski politik, Venko Markovski, bolgarski politik, Vlado Dijak, bosanski pisatelj, Šaban Bajramović, srbski romski glasbenik, Nikola Kljusev, makedonski politik, ki je pozneje postal prvi premier samostojne Makedonije, in številni drugi.
![](https://img.rtvcdn.si/upload/Kultura/knjige/slika_8_1_show_1.jpg)
Potem ko je Jugoslavija izboljšala svoje odnose s Sovjetsko zvezo, je Goli otok prešel pod jurisdikcijo takratne socialistične republike Hrvaške, kar sicer ni bilo pogodu zveznim jugoslovanskim oblastem. Leta 1988 so zapor zaprli, dokončno pa ga izpraznili leta dni pozneje. Od tedaj otok obiskujejo le turisti in pastirji z Raba, ki včasih pripeljejo ovce na pašo.
V četrtek je hrvaški časopis demokratske levice Novi Plamen objavil seznam 16.101 političnih zapornikov, ki so bili na Golem otoku zaprti med letoma 1949 in 1956. Seznam političnih zapornikov na Golem otoku je po navedbah časopisa pripravila nekdanja jugoslovanska varnostna služba Udba.
V Odmevih je Slavko Bobovnik gostil nekdanjega zapornika na Golem otoku, g. Miho Cenca. Vabljeni k ogledu.
Objavljeni dokumenti so iz hrvaškega državnega arhiva, vsebujejo pa imena taboriščnikov, datum prijetja, trajanje kazni in datum izpustitve. Stalna prebivališča in narodnost vsakega so označili z administrativnimi številkami. Na objavo imen so se odzvali tudi v slovenski tvitosferi.
Gospod Cenc moj najglobji respekt. Od trnja do zvezd, kar nikoli ne bo drzalo za gospo Gole. #GoliOtok #ACH @SBobovnik @TVOdmevi
— Barbara (@BarbBleu) January 9, 2014
je ta Cenc. Lepo je opisal eksperiment uvajanja novih moralnih norm na Golem otoku. @TVOdmevi @SBobovnik
— ❤ Crisis News™ (@NovakBozidar) January 9, 2014
Očitana privrženost Stalinu
Zapornikom so oblasti v času, ko se je razplamtel spor med Sovjetsko zvezo in Jugoslavijo, tedaj očitale privrženost nekdanjemu sovjetskemu voditelju Josipu Stalinu. To je bilo eno najbolj dramatičnih obdobij v zgodovini nekdanje skupnosti jugoslovanskih narodov. Po podatkih časopisa je oblast registrirala približno 55 tisoč ljudi, ki naj bi izrazili naklonjenost Stalinu, približno 16 tisoč pa jih je zaradi tega končalo v zaporih.
Gospodu Cencu zgolj klobuk dol in največji možen respect. #GoliOtok
— Ursic Domen (@ursicdomen) January 9, 2014
res, v prejšnjem sistemu (nam) je bilo pa res zelo lepo. #GoliOtok #nedolžni #KvaziNostalgija
— Darjan Kacin (@DarjanK) January 9, 2014
Na otoku največ Srbov
V Novem Plamenu so navedli, da so bili na Goli otok pripeljani zaporniki iz vseh jugoslovanskih republik, največ pa naj bi bilo Srbov, in sicer 44 odstotkov. Črnogorcev je bilo 21,5 odstotka, Hrvatov pa 16 odstotkov. "V celoti je, po tem seznamu, v vseh taboriščih za informbirojevce na različne načine (umori, samomori, naravna smrt) umrlo 413 ljudi. Številka o približno 16.000 taboriščnikih se v znanstveni literaturi omenja že dolgo, a so jo imeli za režimsko apologijo okrutne kampanje proti prijetim pripadnikom prosovjetske opozicije," navaja časopis. Kot najbolj izpostavljenega Slovenca se omenja zgolj šefa agitpropa CK KP Slovenije Borisa Ziherla.
Kje živimo? V sedmih letih je na Golem otoku je umrlo 413 ljudi. V Sloveniji je lani zaradi samomora umrlo 443 oseb. #GoliOtok
— Svetloba (@Svetloba1) January 10, 2014
Kardelj je en tistih,ki so sprejeli odločitev za postavitev taborišča na Golem Otoku..njegov vnuk pa ustanavlja stranko Verjamem
— krtmen (@krtmen) January 9, 2014
V taborišču zapirali civiliste, nato vojake
Na Golem otoku, otočku v Velebitskem kanalu blizu otoka Raba, so bili v taborišču večinoma zaprti civilisti, medtem ko so nekdanje vojake, ki so jih obsodili kot sovražnike zaradi povzdigovanja sovjetskega komunizma, med letoma 1949 in 1954 zapirali na različnih krajih - od Stare Gradiške in otoka Ugljana do Bileće v Bosni in Hercegovini. Pozneje so jih zaprli tudi na Golem otoku. Ženske so bile zaprte v ločenih zaporih - najprej nedaleč od Požarevca v Srbiji, potem pa v posebnem taborišču na otoku Sveti Grgur in nato na Golem otoku.
Bo CRO pred SLO objavila tudi imena lastnikov slabih kreditov NLB? | Objavili imena 16.000 zaprtih na Golem otoku http://t.co/l9yKVEBpje
— Super Visor (@SLO_Super_Visor) January 9, 2014
otroke zapornikov z Golega Koliko ponižanj so bili deležni tudi če so se rodili po tem ko je njihov oče prišel nazaj.Zlo!
— lucija usaj (@lucijausaj) January 9, 2014
ne rabimo #Goliotok, mi živimo na golem otoku. #slovenia
— I feel Slovenija (@slovenistan) January 6, 2014
Odločitev za zapor oziroma taborišče na Golem otoku so sprejeli Josip Broz - Tito, Edvard Kardelj, Aleksandar Ranković in Milovan Đilas. Otok je bil namreč popolnoma kamnit, neobljuden, oddaljen od naseljenih področij, okoli njega pa so bili močni morski tokovi, zato je bil pobeg zelo otežen.
Med najbolj prepoznavnimi zaporniki so bili Andrej Aplenc, slovenski novinar, Dragotin Gustinčič, slovenski politik, Tine Logar, slovenski lingvist, Vlado Davpčević, črnogorski politik, Venko Markovski, bolgarski politik, Vlado Dijak, bosanski pisatelj, Šaban Bajramović, srbski romski glasbenik, Nikola Kljusev, makedonski politik, ki je pozneje postal prvi premier samostojne Makedonije, in številni drugi.
Potem ko je Jugoslavija izboljšala svoje odnose s Sovjetsko zvezo, je Goli otok prešel pod jurisdikcijo takratne socialistične republike Hrvaške, kar sicer ni bilo pogodu zveznim jugoslovanskim oblastem. Leta 1988 so zapor zaprli, dokončno pa ga izpraznili leta dni pozneje. Od tedaj otok obiskujejo le turisti in pastirji z Raba, ki včasih pripeljejo ovce na pašo.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje