Puščava je površinska oblika ali pokrajina, ki dobi zelo malo padavin. Kot posledica je to izjemno suho območje z redkimi oblikami življenja. Puščava prekriva približno tretjino kopnega na Zemlji.
Najvlažnejša območja, ki po definiciji še sodijo med (semiaridne) puščave, dobijo 500 milimetrov padavin na leto. V suhih (aridnih) puščavah v letu dni pade največ 250 milimetrov dežja. V zemeljskih okoljih so padavine navadno bolj ali manj razporejene skozi vse leto. V nasprotju s tem se v puščavah pojavljajo obdobja deževij nekajkrat na leto, z velikimi časovnimi intervali. Ko do teh pride, je naliv močan, po njem pa puščava vzcveti.
Poznamo tudi t. i. hladne puščave. Njihova temeljna značilnost je hladno podnebje s snežnimi padavinami, čeprav je teh malo. Večina jih pade pozimi. Zime so nekoliko vlažnejše in dalše. Zimske temperature so od -2 do 4 °C, povprečne poletne od 21 do 26 °C. Največja hladna puščava je Takla Matan (1,6 milijona kvadratnih kilometrov v osrednji Aziji, ki pa je v primerjavi z največjo puščavo na svetu, Saharo (9,2 mio kv. km), skorajda miniatura.
Harmatan (severni veter) na obale Senegala v zraku prenaša pesek in ustvarja izredno oranžno predstavo. Foto: EPA
Izraelski Ein Gedi pri Mrtvem morju je najnižja (suha) točka na svetu. Depresija pri minus 440 metrih. Foto: EPA
Redko rastje mora biti na slabe razmere posebej prilagojeno. Foto: EPA
Egiptovska Bela puščava 400 km jugozahodno od Kaira skriva ogromne kamnite stolpe, ki jih je izoblikovala vetrna erozija. Foto: EPA
Peru - puščavske črte Nasca so pod mednarodnim varstvom, ogroža pa jih predvsem mimovozeči tovorni promet. Foto: EPA
Aborigini kraj imenujejo Purnululu. 350 milijonov let stare kamnite strukture sredi narodnega parka Bungle Bungles v severozahodni Avstraliji segajo do 200 metrov visoko. Foto: EPA
Američani puščavsko pokrajino v zvezni državi Utah uporabljajo za simulacije ekspedicij na Mars. Foto: EPA
Puščave se širijo in prevzemajo bivalni prostor (na sliki Čifeng, zahodna Kitajska). Foto: EPA
Puščave prekrivajo tretjino planeta. Z oceani, gozdovi in gorskimi verigami pa ustvarjajo podnebno ravnovesje, ki življenje na modrem planetu dela znosnejše. Foto: EPA
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje