![Raziskovalna skupina je izsledke predklinične študije predstavila v članku, ki so ga pred recenzijo omogočili za javni dostop na strežniku bioRxiv. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml. Raziskovalna skupina je izsledke predklinične študije predstavila v članku, ki so ga pred recenzijo omogočili za javni dostop na strežniku bioRxiv. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/08/31/65695141.jpg)
Raziskovalna skupina na Kemijskem inštitutu je pod vodstvom Romana Jerale zasnovala cepivo na podlagi plazmidnega DNK-ja, ki vsebuje zapis za virusne proteine in v človeških celicah povzroči proizvodnjo virusnih proteinov, ti pa sprožijo tvorbo protiteles in zaščitnih celic T.
Kot je na novinarski konferenci povedal vodja raziskovalne skupine, v kliničnih raziskavah v ZDA, Japonski in Južni Koreji že testirajo različna cepiva proti novemu koronavirusu na podlagi plazmidnega DNK-ja. Prednosti uporabe plazmidnega DNK-ja sta nizka cena proizvodnje in visoka stabilnost, ki ne zahteva verige zamrzovalnikov, slabost pa manj učinkovit vnos v celice v primerjavi z virusnimi sistemi.
Novost pristopa Jeralove skupine pri razvoju cepiva je v modifikaciji virusnih proteinov v nanodelce, ki spominjajo na viruse, s čemer so izboljšali odziv imunskega sistema. Tako so pripravili pet različic virusne proteinske domene RBD, ki je odgovorna za prepoznavanje celičnega receptorja.
![Roman Jerala ocenjuje, da so rezultati predkliničnih študij dobra popotnica za nadaljevanje raziskav, morda bodo dobra podlaga tudi za razvoj kakšnega cepiva za nov virus v prihodnosti. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml. Roman Jerala ocenjuje, da so rezultati predkliničnih študij dobra popotnica za nadaljevanje raziskav, morda bodo dobra podlaga tudi za razvoj kakšnega cepiva za nov virus v prihodnosti. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/08/31/65695140.jpg)
Izsledki testiranja cepiva na miših so po Jeralovih navedbah pokazali, da se je najbolje odrezala različica cepiva, pri katerem so na virusni protein dodali kratek segment, ki je sprožil tvorbo velikih skupkov. V tem primeru je bil odziv več kot stokrat boljši od monomenega proteina, ki ga sicer uporabljajo nekatera druga cepiva.
Pokazali so, da protitelesa nevtralizirajo vezavo virusa na človeški receptor v koncentracijah, ki so primerljive z drugimi cepivi in protitelesi pri bolnikih, ki so preživeli okužbo z novim koronavirusom. Dodatno so pokazali tvorbo celic T, ki uničujejo celice, ki proizvajajo virusne proteine, kar prav tako lahko ustavi okužbo.
Dobra popotnica za nadaljevanje raziskav
Ob tem je Jerala opozoril, da gre za rezultate predkliničnih študij, kar pomeni šele začetno stopnjo in da je do uporabe cepiva pot še dolga. Treba bi bilo izvesti obsežne klinične študije na ljudeh, poleg tega pa po njegovem mnenju nima smisla nadaljevati razvoja tega cepiva, ko bo enkrat na voljo varno in učinkovito cepivo proti novem koronavirusu. Vseeno pa ugotavlja, da so rezultati dobra popotnica za nadaljevanje raziskav, morda bodo dobra podlaga tudi za razvoj kakšnega cepiva za nov virus v prihodnosti.
Vseeno pa so za naslednje korake v Sloveniji organizirali konzorcij, v katerem poleg Kemijskega inštituta sodelujejo raziskovalci veterinarske fakultete, Fakultete za farmacijo Univerze v Ljubljani, zdravniki infekcijske klinike UKC-ja Ljubljana in Klinike Golnik ter podjetja Jafral, ki bi po besedah Jerale lahko pripravil proces za proizvodnjo cepiva za klinične študije in dokumentacijo za odobritev klinične študije v skladu z visokimi zahtevami za aplikacijo cepiva v človeka.
Cepivo razvili z neprimerljivo manjšimi sredstvi kot v tujini
![Kemik Borut Štrukelj je prepričan, da je treba nadaljevati razvoj cepiva. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml. Kemik Borut Štrukelj je prepričan, da je treba nadaljevati razvoj cepiva. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/08/31/65695142.jpg)
Po mnenju Boruta Štruklja s Fakultete za farmacijo Univerze v Ljubljani bi bilo treba cepivo absolutno razvijati naprej. Tista cepiva, ki so se do zdaj v začetku kliničnih preizkušanj izkazala kot varna, ne pomeni, da bodo tudi dolgoročno varna. Poleg tega je Jeralova raziskovalna skupina ustvarila platformo, ki je uporabna za razvoj cepiva za kakršen koli virus v prihodnje.
Poleg tega pa cepiva proti novemu koronavirusu, ki so s kliničnimi raziskavami najdlje, temeljijo na adenovirusnih delcih, ti pa so lahko imunogeni, kar lahko pomeni, da cepivo čez čas ne bo več delovalo. "Pristop, ki ga je naredila skupina Jerale, je zaobšel ta problem," je poudaril. Štrukelj je poudaril, da so v Sloveniji to cepivo razvili s sredstvi, ki so deset- ali stotisočkrat manjša kot v ZDA ali na Kitajskem. Zato je pozval, naj se sredstva koncentrirajo v projekte, ki kažejo ne samo na inovativnost, ampak tudi možnosti za uspeh.
Pozitivni odzivi in ponudba iz tujine
Raziskovalna skupina je rezultate predklinične študije predstavila v članku, ki so ga pred recenzijo omogočili za javni dostop na strežniku bioRxiv. Roman Jerala je pojasnil, da so na podlagi te objave že dobili ponudbo iz tujine, da bi njihov konstrukt prenesli v adenovirusnega. "Odzivi kolegov, ki to spremljajo, so pozitivni, a je treba počakati na polno recenzijo," je dejal.
Prav tako so že stopili v stik z Evropsko agencijo za zdravila, ki ji bodo predstavili rezultate. Upajo na hiter odgovor, tako da bi potencialno lahko klinično študijo na ljudeh začeli v decembru, je dejal Štrukelj. Sicer Jerala ocenjuje, da bi lahko v enem tednu v industrijskem fermenterju pridobili dovolj cepiva za celo Slovenijo, če bi imeli optimiziran postopek.
Bruselj s 400 milijoni evrov za globalni odziv
Instrument COVAX, ki ga skupaj vodijo Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo, Koalicija za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije (CEPI) in Svetovna zdravstvena organizacija, naj bi pospešil razvoj in proizvodnjo cepiv za COVID-19 ter vsaki državi na svetu zajamčil pošten in pravičen dostop do njega. Instrument COVAX naj bi do konca leta 2021 kupil 2 milijardi odmerkov cepiva na podlagi pogajanj s skupino različnih dobaviteljev cepiv. Instrument bo kot zavarovalni mehanizem zmanjšal tveganje za proizvajalce, ki jih skrbi usoda naložb, če ni zagotovljeno povpraševanje, in za države, ki jih skrbi, da si ne bodo mogle zagotoviti dostopa do uporabnega cepiva, so sporočili iz slovenskega predstavništva Evropske komisije.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje