![Alstom je dobavil tehnološko opremo za šesti blok Termoelektrarne Šoštanj, v HSE pa terjajo odškodnino.Foto: BoBo Alstom je dobavil tehnološko opremo za šesti blok Termoelektrarne Šoštanj, v HSE pa terjajo odškodnino.Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/10/14/65152454_photo_315140_20120617.jpg)
Po zadnjih podatkih znaša vrednost tožbe, ki jo je Holding Slovenske elektrarne (HSE) na začetku leta 2017 vložil na arbitražno sodišče, 360 milijonov evrov. S tožbo so v HSE-ju od ameriške multinacionalke General Electric Power, ki je pravna naslednica francoskega Alstoma, želeli vračilo protipravne koristi, ki jo je pred tem Alstom po ugotovitvah kriminalistov pridobil s poslom za šesti blok Termoelektrarne Šoštanj (TEŠ). V HSE-ju so pojasnili, da "v interesu postopka v tej fazi podatkov ne morejo razkrivati".
Vrtovec: Ko bo čas, bom spregovoril
General Electric je sicer lani po poročanju portala Necenzurirano.si v poslovnem poročilu navedel, da je bila septembra 2020 pravnemu nasledniku Alstoma vročena obtožnica v tem primeru, zato z vsemi stranmi "delajo na rešitvi zadev". Za plačilo potencialnih obveznosti iz vseh tožb po svetu so imeli takrat rezerviranih 730 milijonov evrov. Koliko so Američani pripravljeni plačati in kaj zahtevajo v zameno za sklenitev poravnave, uradno ni znano. S predlogom poravnave, ki jo ponuja General Electric, pa naj bi bil seznanjen tudi slovenski politični vrh, poroča portal.
Po zaslugi 11 aneksov prvotna vrednost pogodbe zrasla na več kot milijardo
Leta 2008 je v imenu TEŠ-a pogodbo o dobavi tehnične opreme z Alstomom podpisal nekdanji direktor TEŠ-a Uroš Rotnik, ki se je, tako kot Alstom, zaradi tega znašel v kazenskem postopku. Prav ta pogodba naj bi bila namreč pozneje izvor vseh poznejših težav šestega bloka, vrednega 1,43 milijarde evrov.
Prvotno dogovorjena vrednost pogodbe je znašala 654 milijonov evrov, po zaslugi 11 aneksov in 19 variacij (dogovorov) pa v poznejših letih zrasla na več kot milijardo evrov. Poleg tega, da v njej ni bilo protikorupcijske klavzule, ni temeljila na slovenskem, ampak na švicarskem pravu.
Glavnino koristi naj bi Alstomu prinesle spremembe pogodbe, in sicer naj bi z izločitvijo montažne opreme iz osnovnega posla umetno znižali ceno naložbe prav v času, ko so se na HSE-ju odločali, ali bodo začeli financirati projekt šestega bloka termoelektrarne.
Približno 90 milijonov evrov je Alstom pridobil tudi na račun tako imenovane eskalacijske klavzule. Šlo je za določilo, ki je breme rasti cen materialov na svetovnih trgih tudi po podpisu pogodbe v celoti prenašalo na TEŠ. Skupaj z njimi je rasla tudi Alstomova marža.
Še 25 milijonov evrov je Alstomu ostalo, potem ko so mu v TEŠ-u še pred podpisom pogodbe plačali tako imenovano rezervacijo. Tega denarja nato Francozi ob soglasju TEŠ-a niso prišteli v končno ceno posla. Če bi v TEŠ-u pogodbo kadar koli prekinili, bi morali Alstomu plačati pol milijarde evrov.
![Nekdanji direktor TEŠ-a Uroš Rotnik se je zaradi podpisa pogodbe z Alstomom znašel tudi v kazenskem postopku. Foto: BoBo Nekdanji direktor TEŠ-a Uroš Rotnik se je zaradi podpisa pogodbe z Alstomom znašel tudi v kazenskem postopku. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/03/10/65387179_rotnik.jpg)
Skupina za civilni nadzor nasprotuje sosežigu v Tešu
Z njim se pričakuje negativen vpliv na okolje in zdravje ljudi, so sporočili iz skupine. "Sosežig trdno predelanega goriva (SRF) v Tešu ne bo izboljšal kakovosti okolja, saj bodo onesnaževala, ki jih lahko pričakujemo v SRF, negativno vplivala na okolje in zdravje ljudi, četudi so morebiti nekatera znotraj trenutno dovoljenih imisij. Upoštevana niso najnovejša mnenja zdravstvene stroke, saj pri pripravi poročila o vplivih na okolje zdravstvena stroka ni sodelovala. Podatkov, ki jih je skupina za civilni nadzor želela pridobiti, tudi že pripravljene dokumente, Teš ni posredoval," so zapisali v skupini. Navedli so, da se s sosežigom za večino parametrov zadeve poslabšujejo, tako v dimnih plinih kot v odpadkih. Dvom vzbujata zlasti prisotnost onesnaževal, ki jih v lignitu ni, in posledično nadzor nad kakovostjo sosežiga.
Velenjski mestni svetniki bodo tematiko sosežiga obravnavali na eni od prihodnjih sej. Medtem pa so se z njo že seznanili šoštanjski občinski svetniki. Na januarski seji so sosežigu izrazili nasprotovanje. Kot največjo težavo so navedli izpuste, ki bi se pri njem pojavili. Menili so še, da bi sosežig Šoštanjčanom prinesel več slabega kot dobrega ter ocenili, da je za začetek dobre zgodbe treba imeti čisto in zdravo okolje ter da se kakovost zraka ne more meriti v odstotkih. V TEŠ-u so zagotovili, da pri projektu sosežiga odpadkov ne bodo vztrajali, če bo večinsko mnenje vseh treh lokalnih skupnosti v Šaleški dolini odklonilno.
![Projekt od samega začetka vzbuja dvome, saj je z začetnih 600 milijonov evrov investicija hitro poskočila na 1,428 milijarde evrov. Foto: BoBo Projekt od samega začetka vzbuja dvome, saj je z začetnih 600 milijonov evrov investicija hitro poskočila na 1,428 milijarde evrov. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/02/05/65861444.jpg)
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje