![Zaradi spletnih goljufij marsikdo ostane brez več tisoč evrov. Foto: Shutterstock Zaradi spletnih goljufij marsikdo ostane brez več tisoč evrov. Foto: Shutterstock](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/03/02/65868905.jpg)
Direktorica Združenja bank Slovenije (ZBS) Stanislava Zadravec Caprirolo je opozorila, da tehnologija spreminja naša življenja, navade, tudi način izvrševanja finančnih transakcij.
Spletna plačila pa ne prinašajo le prednosti, temveč tudi pasti, pri čemer lahko za svojo varnost pred zlorabami poskrbimo le sami. Digitalna pismenost evropskih državljanov je glede na razpoložljive podatke "žalostno nizka", saj jih 44 odstotkov ne obvlada osnovnih digitalnih veščin, je nadaljevala. Vsak dan je v Evropi 4000 digitalnih napadov, 95 odstotkov vseh pa je povezanih z neosveščenostjo, je razkrila.
David Gracer iz uprave kriminalistične policije na Generalni policijski upravi je povedal, da so spletne goljufije od izbruha pandemije covida-19 v skokovitem porastu. Lani je bilo po njegovih besedah v Sloveniji več kot 600 prijav s skupnim oškodovanjem v višini več kot 12 milijonov evrov, letos pa so prejeli že 790 prijav s skupnim oškodovanjem blizu 14 milijonov evrov.
Vlaganja v kriptovalute, kraja identitete prodajalcev
Med najpogostejšimi prevarami je omenil investicijska vlaganja (kriptovalute), pri katerih spletni goljufi pokličejo uporabnike in jim priporočajo vlaganja v določene sheme. Posebej je izpostavil tudi t. i. vrivanje v poslovno komunikacijo (BEC), pri čemer goljufi merijo na podjetja.
V teh primerih prevzamejo identitete prodajalcev in jih napeljejo k plačilu naročene robe na neki drugi tekoči račun. Posvaril je tudi pred goljufijami z nikoli dostavljenimi izdelki – uporabniki na nepreverjenih spletnih straneh naročajo poceni izdelke, po katerih je v danem trenutku veliko povpraševanje, dandanes so to na primer peleti.
Pogoste so romantične in nigerijske prevare. Pri prvih goljufi vzpostavljajo stik s starejšimi osamljenimi ženskami, se pogovarjajo z njimi prek različnih aplikacij, nato pa jih začnejo prositi za pomoč v obliki nakazil. Pri drugih pa se predstavljajo kot bankirji, direktorji, dobitniki lota, pri čemer uporabnikom obljubljajo priložnosti za pridobitev veliko denarja in vabijo k nakazovanju sredstev.
Ponujanje lažnih ugodnih kreditov
Kriminalist je navedel še ponujanje ugodnih kreditov prek različnih spletnih oglasov, za katere se pred izplačilom, ki se ne zgodi, zahteva plačilo zavarovalnih ali notarskih stroškov, ter lažno tehnično pomoč, pri kateri goljufi uporabnike seznanijo z lažno novico, da je njihov računalnik okužen, jih napeljejo k namestitvi programov za oddaljen dostop do računalnika in razkritju podatkov za dostop do spletne banke, kar se konča z izpraznitvijo bančnega računa.
Posebej je spregovoril še o phisingu podatkov za dostop do elektronskih bank, in sicer prek pošiljanja sporočil SMS in elektronske pošte v imenu bank, v katerih se skrivajo povezave do lažne spletne banke. Uporabnik, misleč, da je to njegova spletna banka, vtipka podatke, ki jih goljufi izkoristijo za prenakazila njegovih sredstev, običajno v tujino.
Denar je običajno izgubljen za vedno
Denarna sredstva v spletnih goljufijah so običajno izgubljena za vedno. Vodja nacionalnega odzivnega centra za kibernetsko varnost SI-CERT Gorazd Božič je dejal, da se storilci dobro zavedajo, da morajo svoje sledi skriti. V tej luči uporabljajo kriptovalute, ki otežujejo sledenje, pri nakazilih pa račune t. i. bančnih mul. Pogosto delujejo iz držav, v katerih je mednarodni policijski pregon nemogoč – ali zaradi geopolitičnih razmer (Rusija) ali ker ni mehanizma mednarodnega sodelovanja (države podsaharske Afrike).
Prav zato je posebej pomembno osveščanje, je v nadaljevanju poudarila koordinatorka nacionalnega programa ozaveščanja Varni na internetu Jasmina Mesić. Kot je navedla, so prevare pogosto tehnično povsem nezahtevne, temeljijo pa na psihologiji prestrašiti uporabnika, da mora hitro odreagirati, posredovati podatke, sicer se mu bo onemogočil dostop do bančnega računa, izbrisala se bo njegova e-pošta ... Vsem je svetovala preventivni ukrep 3P: preveriti pošiljatelja, povezavo in priponko. Številne informacije so na voljo tudi na njihovi spletni strani.
ZBS je dogodek v sodelovanju z upravo kriminalistične policije in SI-CERT-om organiziral pred mednarodnim tednom ozaveščanja o prevarah, ki bo potekal med 14. in 18. novembrom.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje