![Mala morska deklica je pordela v znak protesta proti pokolom kitov, izvajanih na Ferskih otokih, ki spadajo pod Dansko. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/05/31/65409333_1.jpg)
![Mala morska deklica](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/05/31/65409336_h_53554699.jpg)
![Grindadráp](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/05/31/65409339_65232412_kit1.jpg)
Vendar pri tokratni predrugačitvi kipa ni šlo za navaden vandalizem, saj ima pordečitev morske deklice dober oziroma aktivističen namen. Pred kamnom, na katerem sedi, je namreč prav tako z rdečo barvo izpisan poziv Danski, naj brani kite Ferskih otokov, poroča Reuters.
Gre za severnoatlantsko otočje s približno 50.000 prebivalci, katerega ime v danščini pomeni Ovčji otoki. Otočje leži med Škotsko na jugu in Islandijo na severozahodu ter od leta 1814 uradno spada pod Dansko, vendar od 1948 uživa široko samoupravo.
Tudi na danskih rokah je kri kitov
Ferski otoki so znani po tradicionalnem pokolu kitov, imenovanem grindadráp. Na Danskem in v Evropski uniji je kitolov prepovedan, vendar Danska to večstoletno tradicijo na Ferskih otokih ščiti in celo pomaga pri njenem izvajanju. Lovci na ladjah kite usmerijo proti obali, kjer jih pričakajo domačini, ki živali privežejo in razkosajo.
Ta vsakoletni pokol v očeh mnogih velja za barbarskega – barva morja se zaradi obsega morije obarva rdeče –, zagovorniki pa ga opravičujejo s tradicijo. Prvi letošnji pokol se je bil izveden pred desetimi dnevi ob obali otoka Bøur.
Navdihujoča baletna predstava
Bronasta morska deklica sedi na granitnem kamnu ob pomolu Langelinie in gleda proti obali. Ta 165 centimetrov visok in 175 kilogramov težak kip je leta 1913 izdelal Edvard Erikson, nastal pa je po predlogi pravljice danskega književnika Hansa Christiana Andersena iz leta 1837.
Kip je nastal po naročilu Carla Jacobsena, sicer sina ustanovitelja pivovarne Carlsberg, ki ga je leta 1909 navdušila baletna predstava Mala morska deklica. Kiparju Eriksonu je bila za izdelavo glave in telesa model kar njegova žena. Jacobsen je kip 23. avgusta 1913 podaril mestu Københavna, ob njej pa na ta dan poteka vsakoletna slovesnost.
Odločitev, da malo morsko deklico pobarvajo rdeče, ima tudi svojevrsten simbolni pomen, saj ta v Andersenovi pravljici reši življenje princa, ki je doživel brodolom. Vendar bronasta deklica ni dolgo ostala "na strani aktivistov", saj je mestni čistilec z nje že čez nekaj ur zdrgnil barvo, ki jo je pridobila čez noč.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje