![Proces preiskave in izreka sodbe je v novoveških kazenskih zadevah potekal za zaprtimi vrati in se strogo ločil od javne razglasitve sodbe in kaznovanja. Priznanje zločina je veljalo za kralja vseh dokazov, pravosodje pa je za dosego priznanja uporabljalo skrajno nasilne mučilne metode. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/05/06/65210448_muk3.jpg)
![Barbarstvo muk](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/05/06/65210449_muk2.jpg)
![Barbarstvo muk](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/05/06/65210450_muk.jpg)
Kako krut je bil lahko čas za tiste, ki so se po pravici ali krivici znašli na drugi strani zakona v prvih stoletjih novega veka, bodo v prihodnjih mesecih na Ljubljanskem gradu opozarjale rekonstrukcije mučilnih naprav iz obdobja od 16. do 18. stoletja.
Pod naslovom Barbarstvo muk bodo v Kazematah od danes zvečer do 27. septembra na ogled novomeške mučilne naprave, orodja in pripomočki, ki so jih uporabljali tako za dosego priznanja s pomočjo mučenja kot tudi za kaznovanje lažjih in težjih kaznivih dejanj. Razstavni eksponati so rekonstruirani na podlagi originalnih predlog, ohranjenih ilustracij in različnih zapisov iz Nemčije, Italije, Španije in drugih dežel.
Razstava na eni strani osvetljuje čas razsipnosti muk in krutih kazni, po drugi strani pa naj je tudi opomin, da danes tovrstne prakse še zdaleč niso preostanek neke daljne preteklosti. Temo mučenja obravnava postavitev v zgodovinskem kontekstu družbenih odnosov, moralnih vrednot in pravnih predpisov.
Staro kazensko pravo se ni zmenilo za poboljšanje prestopnika, ampak je bila na prvem mestu vzpostavitev pravice s prizadejanjem telesnih muk tistemu, ki je prekršil splošno priznani red. To je bil čas številnih javnih usmrtitev. Težje zločine so kaznovali s kruto smrtjo, od razčetverjenja, obglavljanja, utopitve do zažiga na grmadi in strtja s kolesom. Muke pa naj bi z namenom zastraševanja trajale tudi po smrti. Zato so mrtva telesa kot svarilo ostala na vislicah ali vpeta v kolo.
Tudi v Ljubljani je bilo telesno kaznovanje ustaljena praksa. Viri pričajo o preiskovalnih postopkih, ki so v Ljubljani potekali za zidovi Tranče, o izvrševanju sramotilnih kazni pred mestno hišo in o obglavljanjih na Friškovcu.
V družbi rablja in čarovništva obsojene Anice
Ljubljana je le eno izmed postajališč razstave, ki je bila do zdaj med drugim na ogled že v Veliki Britaniji, Nemčiji, Estoniji, Litvi, Zagrebu, na Poljskem in Danskem. Ogledati si jo bo mogoče tudi kot doživljajsko popotovanje v družbi čarovništva obsojene Anice in rablja Hansa.
O zgodovini kaznovanja na Slovenskem
Razstavo bodo pospremila tri predavanja o zgodovini kaznovanja na Slovenskem v novem veku. V četrtek, 14. maja, bodo najprej spregovorili o Nasilju nad telesom in teatru groze v novem veku, 21. maja bo govor o Čarovnicah: predstave, procesi, pregoni v slovenskih in evropskih deželah, 28. maja pa je napovedano predavanje Drobtinice iz kazenske prakse ljubljanskega mestnega sodišča v 18. stoletju.
Odmik od kaznovalne prakse
Razstava se v Ljubljani ustavlja v letu, ko mineva dvesto let od odprtja Kaznilnice na Ljubljanskem gradu. Osnova za njeno ustanovitev je bil moderni kazenski zakonik iz leta 1803, ki se je odmikal od kaznovalne prakse zastraševanja in mučenja ter se vse bolj osredotočal na odvzem prostosti in delovno prevzgojo obsojenca. V čas, ko je na gradu delovala kaznilnica, danes popelje stalna razstava, ki je postavljena v nekdanjih celicah kaznilnice.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje