Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Družbeni roman, ki se ukvarja s socialnimi problematikami.« Ali pa: »Kombinacija pomembnih družbenih vprašanj na eni in osebne zgodbe posameznika, ki raste, se išče v svetu, na drugi strani.« Tako knjigo z naslovom Amerikanka sodobne nigerijske pisateljice Chimamande Ngozi Adichie opisuje bralka Nadja Ebner. O družbenokritičnem romanu, ki se posveča predvsem rasizmu v Združenih državah Amerike, se je z njo pogovarjala Darja Pograjc.
Družbenokritični roman Amerikanka o rasizmu in politiki ras je tretji roman nigerijske pisateljice
"Ifemelu se je zunaj postaje postavila v vrsto za taksi. Upala je, da njen voznik ne bo Nigerijec, saj ko bo zaslišal njen naglas, ji bo bodisi z nestrpnostjo v glasu želel povedati, da ima magisterij, da je vožnja taksija njegova druga služba in da je njegova hči na dekanovi listi za državno univerzo Rutgers; bodisi bo čemerno molčal, ji vrnil drobiž in preslišal njen "hvala", ves čas pestujoč ponižujočo misel, da to dekle, podobno kot on iz Nigerije, ob tem pa še zelo mlado, ki je bilo morda medicinska sestra ali računovodkinja ali celo zdravnica, gleda nanj zviška." - Chimamanda Ngozi Adichie: Amerikanka
Amerikanko je prebrala Nadja Ebner, ki sicer vodi dva bralna knjižna kluba (enega v sklopu Mestne knjižnice Ljubljana, drugega v Galeriji ŠKUC). Med avtoričinim življenjem in življenjem literarnega lika Ifemelu je opazila kar nekaj podobnosti.
"Zgodba, kolikor sem to spremljala, ni bila opredeljena kot avtobiografska. Sem pa brala življenjepis avtorice Chimamande in je zelo podoben. Pri devetnajstih se je preselila v Združene države Amerike, tja je šla študirat politične vede in komunikologijo. Prej pa je na nigerijski univerzi leto in pol študirala medicino. Kraji, v katerih je živela v Ameriki, so enaki krajem, ki jih opisuje v knjigi. Tako imaš občutek, da je zajemala iz osebnih izkušenj."
Sogovornica knjigo priporoča vsem, ki si želijo na svet pogledati drugače, predvsem pa skozi oči drugega.
"Saj sem spremljala, kaj se dogaja, ampak nikoli nisem tega doživela kot nekdo, ki to res osebno doživlja. Kot da bi stopila iz svojega mehurčka, ki je bil moje življenje, v mehurček nekoga drugega, ki je popolnoma drugačen. Z drugačnimi izkušnjami, kulturo, tradicijami. To je bilo nekaj novega, presenetljivega, in prevzelo me je, kako omejen je bil moj pogled, dokler nisem prebrala te knjige."
»Družbeni roman, ki se ukvarja s socialnimi problematikami.« Ali pa: »Kombinacija pomembnih družbenih vprašanj na eni in osebne zgodbe posameznika, ki raste, se išče v svetu, na drugi strani.« Tako knjigo z naslovom Amerikanka sodobne nigerijske pisateljice Chimamande Ngozi Adichie opisuje bralka Nadja Ebner. O družbenokritičnem romanu, ki se posveča predvsem rasizmu v Združenih državah Amerike, se je z njo pogovarjala Darja Pograjc.
Družbenokritični roman Amerikanka o rasizmu in politiki ras je tretji roman nigerijske pisateljice
"Ifemelu se je zunaj postaje postavila v vrsto za taksi. Upala je, da njen voznik ne bo Nigerijec, saj ko bo zaslišal njen naglas, ji bo bodisi z nestrpnostjo v glasu želel povedati, da ima magisterij, da je vožnja taksija njegova druga služba in da je njegova hči na dekanovi listi za državno univerzo Rutgers; bodisi bo čemerno molčal, ji vrnil drobiž in preslišal njen "hvala", ves čas pestujoč ponižujočo misel, da to dekle, podobno kot on iz Nigerije, ob tem pa še zelo mlado, ki je bilo morda medicinska sestra ali računovodkinja ali celo zdravnica, gleda nanj zviška." - Chimamanda Ngozi Adichie: Amerikanka
Amerikanko je prebrala Nadja Ebner, ki sicer vodi dva bralna knjižna kluba (enega v sklopu Mestne knjižnice Ljubljana, drugega v Galeriji ŠKUC). Med avtoričinim življenjem in življenjem literarnega lika Ifemelu je opazila kar nekaj podobnosti.
"Zgodba, kolikor sem to spremljala, ni bila opredeljena kot avtobiografska. Sem pa brala življenjepis avtorice Chimamande in je zelo podoben. Pri devetnajstih se je preselila v Združene države Amerike, tja je šla študirat politične vede in komunikologijo. Prej pa je na nigerijski univerzi leto in pol študirala medicino. Kraji, v katerih je živela v Ameriki, so enaki krajem, ki jih opisuje v knjigi. Tako imaš občutek, da je zajemala iz osebnih izkušenj."
Sogovornica knjigo priporoča vsem, ki si želijo na svet pogledati drugače, predvsem pa skozi oči drugega.
"Saj sem spremljala, kaj se dogaja, ampak nikoli nisem tega doživela kot nekdo, ki to res osebno doživlja. Kot da bi stopila iz svojega mehurčka, ki je bil moje življenje, v mehurček nekoga drugega, ki je popolnoma drugačen. Z drugačnimi izkušnjami, kulturo, tradicijami. To je bilo nekaj novega, presenetljivega, in prevzelo me je, kako omejen je bil moj pogled, dokler nisem prebrala te knjige."
Stoner je naslov knjige, ki je tokrat našla mesto v oddaji Sedma stran. Če se sprašujete, zakaj naslova niso prevedli v slovenščino, razložimo, da gre za priimek glavnega lika tega univerzitetnega romana Williama Stonerja. Avtor knjige je John Williams, o knjigi pripoveduje bralka Sandra Dobnikar, odlomek je prebrala Mateja Perpar, oddajo pa je pripravila Darja Pograjc.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
"Tam,kjer pojejo raki" je kriminalka na eni in poetični roman na drugi strani. Zgodba nas bo spomnila na to, kako pomembno je naše otroštvo, hkrati pa do konca skriva odgovor o najdenem truplu.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Roman »Ženska drugje« pripoveduje o treh zelo različnih ženskah: vse tri so tudi popotnice po notranjih ali zunanjih evropskih zemljevidih v iskanju razrešitve osebnih težav. Roman ima razvejeno metaforiko, barvit, mestoma sočen jezik, posebnost pripovedi pa so kulinarični vložki.
Če še niste slišali za kakapa, aj-aja ali komodskega zmaja, pa bi radi vedeli o čem govorimo, prisluhnite današnji oddaji Sedma stran. Če omenjene živalske vrste poznate, pa je gotovost, da ste že brali knjgo Douglasa Adamsa z naslovom Zadnja priložnost, precej velika. Sedmo stran o tem napetem, duhovitem in poučnem potopisu je pripravila Darja Pograjc.
Portugalski pisatelj, nobelovec José Saramago, je najbolj prepoznaven po kultnem romanu Esej o slepoti. Roman Leto smrti Ricarda Reisa pa je že šesta njegova knjiga, ki je dočakala tudi slovenski prevod. Glavni junak je Ricardo Reis, zdravnik, ki se iz Brazilije v rodno Portugalsko vrne v burnih 30. letih prejšnjega stoletja, v času diktatur in totalitarizmov. V svojem značilnem slogu z dolgimi povedmi skoraj brez ločil je to obdobje Saramago opisal že leta 1984 in z njim navdušil tudi doktorsko študentko slovenistike Barbaro Kopač.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Pisateljice Zore Niele Hurston v slovenskem prostoru še ne poznamo, čeprav velja za eno glavnih afroameriških ustvarjalk prve polovice 20. stoletja, njeno delo z naslovom Their eyes were watching God pa predstavlja klasiko v svetovnem merilu, ki ga lahko preberete v angleškem jeziku.
Roalda Dahla, ki ga po vsem svetu poznajo predvsem kot odličnega mladinskega avtorja – spomnite se samo Matilde ali pa Čarlija in tovarne čokolade – bomo danes spoznali z drugačne plati. Knjiga Takšen kot ti je namreč zbirka kratkih zgodb za odrasle, v katerih nastopajo liki iz vseh plasti angleške družbe – od kvartopircev, norih izumiteljev do na videz neškodljive gospodinje z zločinskimi talenti.
Tkratna rubrika 7. stran prinaša družinsko potovanje okrog sveta. Res je, družina Grubar se je pred leti v slabih treh mesecih odpravila po nova doživetja in hkrati reševala vse zaplete, ki se pojavijo na taki poti. Popisali so jih v knjigi Okrog sveta do srca, ki nam jo bo predstavila Ana Ziherl.
Marsikomu je težko spregovoriti o smrti, morda pa je še težje o njej pisati. Te naloge se je lotila Američanka Caitlin Doughty (izgovorjava: Kejtlin Douti), ki je v določnem obdobju svojega življenja dobila službo v krematoriju. Smrt je bila stalnica njenih dni, zato si lahko predstavljamo, da strahu pred njo ni smela imeti. Da je to tema, o kateri ne bi smeli molčati, je prepričana tudi študentka Eva Jevšnik, ki je prebrala knjigo Doughtyjeve z naslovom Smoke gets in your eyes. Predstavila nam jo bo v 7. strani, ki sta jo pripravila Bojan Leskovec in Andreja Gradišar.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Imate kakšno genialno prijateljico? Bralka Valenka Drčar Matko jo je nekoč imela, zato jo je knjiga Elene Ferrante Genialna prijateljica spomnila nanjo. Ob branju se je vrnila v čas otroštva in občutila življenje v povojni Italiji - revščino, nasilje in tesnobo. V vzdušje romana je za Sedmo stran popeljala Bojana Leskovca in Katjo Krajnc.
Ob nedeljah damo priložnost laičnim bralcem, da z nami delijo zgodbo kakšne dobre knjige, ki so jo prebrali pred kratkim. Naslov tokratne, ki jo bo predstavil bralec iz Novega mesta, je gotovo eden daljših, ki se znajdejo na policah knjigarn in knjižnic. Zgodba je postavljena v leto 1946, ko se angleška pisateljica Juliet Ashton ne more domisliti, o čem bi pisala, potem pa prejme pismo mladeniča iz Kanalskega otoka Guernsey - edinega dela Velike Britanije, ki je bil med vojno pod nemško okupacijo.
Sedemnajsta epizoda rubrike Sedma stran se iz Francije seli v Združene države Amerike, iz študentskega življenja povzpne v akademske sfere, in v moderni družbi, kjer se večina žene za kariernim uspehom, lovi trenutke drobnih naslad ob kozarcu dobrega vina, navdihujoči literaturi in ženski družbi. Kdo je »Tisti, ki smo ga oboževali«, je ugotavljala Darja Pograjc.
Knjige vseh žanrov izbirajo in prebirajo poslušalci. Zgodbe, vtise, razmišljanja in knjižne predloge zbiramo v nedeljski jutranji radijski knjižnici.
Neveljaven email naslov