Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
In kaj prinaša prihodnost na trgu dela? Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba. Urška Valjavec.
Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu, potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba.
Ne glede na to, kaj si po izobrazbi in kaj po poklicu, ko govorimo o prihodnosti in trendih na trgu dela, lahko rečemo le: ena velika konstanta je sprememba. To pravi tudi Gregor Rebolj, mladi manager leta 2015 in soustanovitelj podjetja Klika.
Če pogledamo 15 let nazaj, že samo v računalništvu. Lahko vidimo, da se je zelo hitro veliko spremenilo. Najprej so bili iskani klasični programerji, potem programerji storitev v oblakih, nato mobilno programiranje, spletno programiranje, nato tisti, ki poznajo search engine optimization (SEO), do tistih, ki znajo delati z velikimi količinami podatkov, zdaj so iskani strokovnjaki s področja machine learning. To se bo čez 5 let spet spremenilo. Če pa gledam hčerko, ki je stara 3 leta in se bo upokojila leta 2080 – do takrat je pa več kot 15 let in če ne znamo napovedati niti za pet let, je najbolj pomembno, da se mladi naučijo prilaganja, iskanja priložnosti … čim večkrat pobrati in poskusiti in četudi narediš napako, si lahko po fakulteti že kar izkušen maček.
Pogovoru z Grego Reboljem lahko prisluhnete s pomočjo spodnjega predvajalnika.
Mladi se lahko prvih podjetniških korakov naučijo v Ustvarjalniku. Gre za izvenšolski program za srednjo šolo, kjer mladi svojo idejo lahko uresničijo s pomočjo svojega novoustanovljenega start up podjetja, dodaja Rebolj. Podoben program je tudi Inženirke in inženirji bomo!, v sklopu katerega mladim podjetniki predstavljajo priložnosti na področju naravoslovnih poklicev. Modernizirala se je tudi Fakulteta za elektrotehniko, kjer so posodobili učne programe in uvedli program Multimedija. Profesor Janez Bešter.
Zanimanje mladih ljudi za ta program je izjemno veliko in študentje, ki pridejo, so zelo radovedni in inovativni. Mi študentom nudimo tudi študentski laboratorij (MakerLab). Sodelovali so pri projektu, kjer lahko vzpostavijo internetne povezave prek digitalne televizije. Izdelali so tudi pametni otroški stolček ter sodelovali so pri avtomatizaciji stvari s področja industrije.
Celoten pogovor z dr. Janezom Bešterjem:
4433 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
In kaj prinaša prihodnost na trgu dela? Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba. Urška Valjavec.
Če se bo trend razvoja nadaljeval v zdajšnjem tempu, potem smo že v tem trenutku sredi velike družbene spremembe. Živimo v času četrte industrijske dobe in do leta 2020 naj bi izginilo 7 milijonov delovnih mest, a bodo obenem nastali novi poklici. Kako točno se bodo imenovali je nemogoče napovedati – jasno je zgolj to, da je edina konstanta, ki jo lahko napovemo sprememba.
Ne glede na to, kaj si po izobrazbi in kaj po poklicu, ko govorimo o prihodnosti in trendih na trgu dela, lahko rečemo le: ena velika konstanta je sprememba. To pravi tudi Gregor Rebolj, mladi manager leta 2015 in soustanovitelj podjetja Klika.
Če pogledamo 15 let nazaj, že samo v računalništvu. Lahko vidimo, da se je zelo hitro veliko spremenilo. Najprej so bili iskani klasični programerji, potem programerji storitev v oblakih, nato mobilno programiranje, spletno programiranje, nato tisti, ki poznajo search engine optimization (SEO), do tistih, ki znajo delati z velikimi količinami podatkov, zdaj so iskani strokovnjaki s področja machine learning. To se bo čez 5 let spet spremenilo. Če pa gledam hčerko, ki je stara 3 leta in se bo upokojila leta 2080 – do takrat je pa več kot 15 let in če ne znamo napovedati niti za pet let, je najbolj pomembno, da se mladi naučijo prilaganja, iskanja priložnosti … čim večkrat pobrati in poskusiti in četudi narediš napako, si lahko po fakulteti že kar izkušen maček.
Pogovoru z Grego Reboljem lahko prisluhnete s pomočjo spodnjega predvajalnika.
Mladi se lahko prvih podjetniških korakov naučijo v Ustvarjalniku. Gre za izvenšolski program za srednjo šolo, kjer mladi svojo idejo lahko uresničijo s pomočjo svojega novoustanovljenega start up podjetja, dodaja Rebolj. Podoben program je tudi Inženirke in inženirji bomo!, v sklopu katerega mladim podjetniki predstavljajo priložnosti na področju naravoslovnih poklicev. Modernizirala se je tudi Fakulteta za elektrotehniko, kjer so posodobili učne programe in uvedli program Multimedija. Profesor Janez Bešter.
Zanimanje mladih ljudi za ta program je izjemno veliko in študentje, ki pridejo, so zelo radovedni in inovativni. Mi študentom nudimo tudi študentski laboratorij (MakerLab). Sodelovali so pri projektu, kjer lahko vzpostavijo internetne povezave prek digitalne televizije. Izdelali so tudi pametni otroški stolček ter sodelovali so pri avtomatizaciji stvari s področja industrije.
Celoten pogovor z dr. Janezom Bešterjem:
Ob svetovnem dnevu varčevanja z energijo smo se v jutru na Prvem pogovarjala s prof. dr. Mihaelom Sekavčnikom, dekanom Fakultete za strojništvo.
Otroci niso imuni na dogajanje okoli sebe. Marsikaj vidijo na televiziji in spletnih omrežjih, marsikaj slišijo tudi, ko se odrasli pogovarjajo med seboj. Na njihovo razumevanje vojne lahko vplivajo tudi domišljijski svet pravljic in računalniških iger, zato je dobro, da se odrasli z otroki pogovarjajo o vojni. A kako? Odkrito in otrokovi starosti primerno, pravi strokovna delavka na osnovni šoli in psihoterapevtka Andreja Ninkovič.
Ruska vojska je ponoči zavzela ukrajinsko jedrsko elektrarno Zaporožje na jugu države, je sporočila ukrajinska agencija za jedrsko energijo. V nuklearki je predtem zaradi ruskega obstreljevanja zagorelo, a so požar že pogasili. Dogodek nima vpliva na nas, sporočajo iz Uprave za jedrsko varnost. Z jedrskim strokovnjakom je govorila Maja Derčar.
Poljska je v nekaj dneh oskrbela več kot 600 tisoč beguncev. Pogovor s Polono Fijavž.
Kompromisni dogovor notranjih ministrov Evropske Unije o uporabi evropske direktive o začasni zaščiti beguncev pomeni, da bodo begunci upravičeni do nastanitve, izobraževanja, nujne zdravstvene pomoči, finančne pomoči ter dela. Prost dostop do trga dela pomeni, da se oseba lahko zaposli in dela pod enakimi pogoji kot slovenski državljani, delodajalec pa zanjo ne potrebuje posebnega delovnega dovoljenja. Odgovora na vprašanje kje se bodo migranti zaposlovali in v kakšnem obsegu, še ne moremo dati.
V ukrajinske sosede te dni vsak dan prihaja na desettiče ljudi, marsikdo se šele po več dneh čakanja za vstop na Poljsko ali Madžarsko odloči za pot do Romunije, kjer na ukrajinski strani čakajo manj, a še vedno več ur, tudi pol dneva, ko na železniško postajo, s katere gredo peš čez mejo, pripeljejo vlaki. Polni do zadnjega kotička. Pripovedujejo o boju za mesta, o grožnjah, strahu. Podrobneje v reportaži Boštjana Anžina.
Ruska vojska proti ukrajinski prestolnici Kijev napreduje počasi, trdijo britanski obveščevalci. Rusija medtem napoveduje nadaljevanje pogajanj. Ukrajinske sile so doslej pokazale trd odpor. Ali vojna zdaj vstopa v novo fazo? Kakšni so ruski cilji? Je realno, da prestolnica Kijev pade?
Mladi vozniki v starosti od 18 do 26 let so najmanj izkušeni udeleženci v prometu, a to še zdaleč ne pomeni, da jim primanjkuje znanja in spretnosti. Pri AMZS si prizadevajo, da bi znanje nenehno obnavljali. Tudi s pomočjo tekmovanj kot je »Najboljši za volanom«, kjer bodo izbirali najboljšo mlado voznico in najboljšega mladega voznika leta. Lani se je na tekmovanje prijavilo 5.200 mladih voznikov. Kar nekaj predsodkov se bomo znebili ob poslušanju pogovora Cirile Štuber z Erikom Logarjem iz AMZS. Od tega, da so moški boljši vozniki do tega, da so mladi vozniki skupina voznikov, ki na cesti predstavlja največjo nevarnost.
Pretekli teden je na povabilo Britanskega veleposlaništva v Sloveniji v Ljubljano prišel britanski alpinist in pisec, Tom Livingstone, ki ga je slovenska javnost spoznala leta 2018 po uspešno preplezanem Latoku 1 v Pakistanu, skupaj s Slovencema Alešem Česnom in Luko Stražarjem. Za ta podvig, ki se je štiri desetletja zdel nedosegljiv, je trojica prejela nagrado Zlati cepin. Ob obisku Slovenije, ki ga izkoristil tudi za plezanje, je Toma Livingstona v radijski studio povabila Mojca Delač.
Tudi na Hrvaškem je zavladala panika med komitenti Sberbanke, nadaljuje se tudi spor med predsednikom Zoranom Milanovićem in vodjo vlade Andrejem Plenkovićem. O aktualnem dogajanju na Hrvaškem, predvsem v času ruske invazije v Ukrajini, Tanja Borčič Bernard.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Že dlje časa lahko opažamo, da je raven diskurza na družbenih omrežjih posebej nizka. K temu pomembno prispevajo politiki, ki z željo po pritegnitvi pozornosti pogosto izpadejo vulgarni in neolikani. Ob tem se seveda začne postavljati vprašanje, zakaj so politiki komuniciranje prestavili od uradnih izjav v tradicionalnih medijih do poluradnih na družbenih omrežjih.
Vojna povzroča kolone ljudi, ki bežijo iz Ukrajine, zbežalo naj bi jih že več kot 680.000. Naš posebni poročevalec Boštjan Anžin je na romunsko-ukrajinski meji, na mejnem prehodu, ki se ga lahko iz Ukrajine doseže tudi z vlakom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Karmen Švegl poroča o razmerah na poljsko - ukrajinski meji.
V 43 milijonski Ukrajini je bilo v zadnjih sedem letih razseljenih več kot milijon in pol ljudi. Humanitarno pomoč so tako potrebovali že od leta 2014, zaradi vdora ruske vojske v državo so se pred dnevi potrebe po pomoči večkratno povečale in na to se odzivata tudi humanitarni organizaciji Rdeči križ Slovenije in slovenska Karitas. Pomoč za Ukrajino zbirjo tudi pri UNICEF.
Sankcije proti Rusiji občutimo tudi pri nas. Jasno je bilo, da bodo doletele finančni sektor. Pri nas je edina banka z ruskim lastništvom Sberbank. Njeno poslovanje je danes omejeno na kartice, dvigniti pa je možno le do 400 evrov. Minister za finance Andrej Šircelj zagotavlja, da so prihranki do 100.000 evrov zavarovani z jamstvom države, tudi prihranki v Sberbank
Neveljaven email naslov