Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Jutranji pogovor z rimskim dopisnikom Jankom Petrovcem
Že nekaj let zapored je v Rimu ob začetku vseh večjih praznikov zelo napeto. Po zimskem zatišju so mesto znova napolnili turisti in romarji – zlasti v petek, za papežev križev pot v Koloseju, in včerajšnjo mašo na trgu svetega Petra, ko se je tam zbralo vsaj 80 tisoč ljudi.
Varnostne razmere so bile zaostrene, pregledi pa morda najstrožji doslej. V nedeljo zjutraj je bilo v širši okolici Vatikana zaprtih veliko cest, večina romarjev pa je morala skozi tri zaporedne nadzorne točke, kjer so jih pregledovali z detektorji kovin. Za varnost in nadzor je skrbelo okoli 10 tisoč policistov in vojakov, med katerimi so bili tudi pripadniki posebnih protiterorističnih enot. Veliko jih je bilo tudi v civilu, pomešanih med romarje na trgu.
Policisti v civilu so okoli Vatikana in večjih rimskih znamenitosti že kar običajni in marsikdo verjame, da so za ohranjanje varnosti oni mnogi pomembnejši kot mnogo bolj opazni vojaki z brzostrelkami na prsih, ki zbujajo nelagodje tistih, ki so v Rimu prvič, medtem ko so se Rimljani v zadnjih letih nanje že čisto navadili.
Janko Petrovec je pred dnevi v kraju Molfetta v Apuliji spoznal zanimiv in hkrati resen okoljski problem. Večina tamkajšnjih ribičev kočari. To pomeni, da ribiške mreže zajamejo vse, kar plava v metrih nad morskim dnom. Tu pa se hranijo tudi velike morske želve, ki jih ribiči zajamejo v svoje mreže. Ribiči jih ne marajo, ker jim te živali mreže natrgajo; kadar jih potegnejo na barko, pravijo, da prinašajo nesrečo. Zato so jih v preteklosti kruto pobijali.
Na srečo je v zgodbo vstopil dejaven in prizadeven okoljski Robin Hood, ki že leta rešuje želve. Pasquale Salvèmini je štiridesetletnik, ki se je s posadkami 12-ih ribiških bark dogovoril, da mu bodo vse ulovljene želve izročali in jih ne bodo pobijali. Tako vsako jutro obišče tri pristanišča – pač ob uri, ko se ribiči vračajo z ulovom.
Od Salveminijeve požrtvovalnosti imajo koristi vsi: sebi je priskrbel zaposlitev, ki ga izpopolnjuje, ribiči si operejo vest, znanstveniki na veterinarski fakulteti, kamor vsako jutro odvaža zajete želve, pa imajo dovolj primerov, da orjejo ledino pri proučevanju pljučne embolije pri želvah.
Medtem, ko se v Italiji pogajanja za sestavo nove vlade niso niti še začela, pa so v San Marinu dobili absolutno najmlajšega državnega voditelja na svetu. V resnici ne govorimo ne o premierju in ne o predsedniku republike, pač pa o kapitanu. Tak naziv imajo namreč vodje žepne Republike San Marino, v zaledju italijanskega Jadrana.
Po tradiciji starorimskih konzulov San Marinu vedno vladata dva kapitana v paru, izvolijo pa jih v državnem parlamentu, ki ga tam imenujejo Veliki svèt. Mandat traja samo pol leta, po izteku pa posamezen politik ne more znova postati kapitan najmanj tri leta.
1. aprila, so potrdili kapitana za naslednje šestmesečno obdobje, in eden od njiju je Matteo Ciacci, ki ima komaj 27 let. Ciacci je pravnik, ki je nedavno diplomiral na univerzi v bližnjem Urbinu, s politiko pa se ukvarja že od svojega 18ega leta.
4432 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Jutranji pogovor z rimskim dopisnikom Jankom Petrovcem
Že nekaj let zapored je v Rimu ob začetku vseh večjih praznikov zelo napeto. Po zimskem zatišju so mesto znova napolnili turisti in romarji – zlasti v petek, za papežev križev pot v Koloseju, in včerajšnjo mašo na trgu svetega Petra, ko se je tam zbralo vsaj 80 tisoč ljudi.
Varnostne razmere so bile zaostrene, pregledi pa morda najstrožji doslej. V nedeljo zjutraj je bilo v širši okolici Vatikana zaprtih veliko cest, večina romarjev pa je morala skozi tri zaporedne nadzorne točke, kjer so jih pregledovali z detektorji kovin. Za varnost in nadzor je skrbelo okoli 10 tisoč policistov in vojakov, med katerimi so bili tudi pripadniki posebnih protiterorističnih enot. Veliko jih je bilo tudi v civilu, pomešanih med romarje na trgu.
Policisti v civilu so okoli Vatikana in večjih rimskih znamenitosti že kar običajni in marsikdo verjame, da so za ohranjanje varnosti oni mnogi pomembnejši kot mnogo bolj opazni vojaki z brzostrelkami na prsih, ki zbujajo nelagodje tistih, ki so v Rimu prvič, medtem ko so se Rimljani v zadnjih letih nanje že čisto navadili.
Janko Petrovec je pred dnevi v kraju Molfetta v Apuliji spoznal zanimiv in hkrati resen okoljski problem. Večina tamkajšnjih ribičev kočari. To pomeni, da ribiške mreže zajamejo vse, kar plava v metrih nad morskim dnom. Tu pa se hranijo tudi velike morske želve, ki jih ribiči zajamejo v svoje mreže. Ribiči jih ne marajo, ker jim te živali mreže natrgajo; kadar jih potegnejo na barko, pravijo, da prinašajo nesrečo. Zato so jih v preteklosti kruto pobijali.
Na srečo je v zgodbo vstopil dejaven in prizadeven okoljski Robin Hood, ki že leta rešuje želve. Pasquale Salvèmini je štiridesetletnik, ki se je s posadkami 12-ih ribiških bark dogovoril, da mu bodo vse ulovljene želve izročali in jih ne bodo pobijali. Tako vsako jutro obišče tri pristanišča – pač ob uri, ko se ribiči vračajo z ulovom.
Od Salveminijeve požrtvovalnosti imajo koristi vsi: sebi je priskrbel zaposlitev, ki ga izpopolnjuje, ribiči si operejo vest, znanstveniki na veterinarski fakulteti, kamor vsako jutro odvaža zajete želve, pa imajo dovolj primerov, da orjejo ledino pri proučevanju pljučne embolije pri želvah.
Medtem, ko se v Italiji pogajanja za sestavo nove vlade niso niti še začela, pa so v San Marinu dobili absolutno najmlajšega državnega voditelja na svetu. V resnici ne govorimo ne o premierju in ne o predsedniku republike, pač pa o kapitanu. Tak naziv imajo namreč vodje žepne Republike San Marino, v zaledju italijanskega Jadrana.
Po tradiciji starorimskih konzulov San Marinu vedno vladata dva kapitana v paru, izvolijo pa jih v državnem parlamentu, ki ga tam imenujejo Veliki svèt. Mandat traja samo pol leta, po izteku pa posamezen politik ne more znova postati kapitan najmanj tri leta.
1. aprila, so potrdili kapitana za naslednje šestmesečno obdobje, in eden od njiju je Matteo Ciacci, ki ima komaj 27 let. Ciacci je pravnik, ki je nedavno diplomiral na univerzi v bližnjem Urbinu, s politiko pa se ukvarja že od svojega 18ega leta.
Kakšno je vzdušje v baltskih državah, ko divja vojna v Ukrajini. Litva, Latvija in Estonija mejijo na Rusijo in so hkrati članice zveze NATO. Poleg tega imajo velik delež rusko govorečega prebivalstva. Utrip v pribaltskih državah spremlja Gašper Andrinek.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Ukrajinski pogajalci si na pogovorih želijo doseči premirje med sprtima stranema, da bi preprečili še večjo humanitarno katastrofo. Vodja ukrajinske diplomacije Dmitro Kuleba je poudaril, da se ne bodo pogajali o zamenjavi ukrajinskega vodstva, predaji ozemelj ali suverenosti. Rusija med drugim zahteva, da Ukrajina opusti načrte o vstopu v zvezo NATO. Iz Kijeva pa so sporočili, da so glede tega vprašanja pripravljeni sprejeti kompromis.
V Sloveniji je souporaba avtomobilov mogoča že v kar nekaj urbanih središčih; v Ljubljani, Mariboru, Kranju, Murski Soboti in v Novem mestu, sistem souporabe avtomobilov pa seže tudi do letališča Brnik. Največji ponudnik, Avantcar je imel ob svojih začetkih pred šestimi leti v svojem sistemu 30 vozil na 12 lokacijah, danes pa že 350 vozil na 130 lokacijah. Počasi se uveljavlja tudi ponudnik ShareAndGo, ki pa ima težave s parkirišči, saj večina pripada prvemu ponudniku. Zanimivo je, da se je od leta 2019 začela vzpostavljati tudi platforma Giro Car Share, prek katere lahko lastniki avtomobilov te delijo z drugimi. Namesto, da bi med delovnim časom oz. takrat, ko jih ne potrebujejo, ti stali v garažah ali na parkiriščih, jih oddajo najemnikom. Danes si bomo pobliže ogledali, kako deluje souporaba nelastniških avtomobilov, ki je zaradi koronskih ukrepov zadnji dve leti stagnirala, zdaj pa doživlja novo pomlad.Več o tem Cirila Štuber.
Jutri se bo v Termah Čatež začelo evropsko šahovsko posamično prvenstvo. Žal bo zaradi tragičnih dogodkov v Ukrajini okrnjeno, čeprav bo vseeno prišlo nekaj ukrajinskih šahistk in šahistov. Pred dnevi so tudi številni ruski vrhunski šahisti na čelu z izzivalcem svetovnega prvaka Janom Nepomnjaščijem napisali odprto pismo proti vojni. O organizacijskih izzivih in nastopih naših šahistk in šahistov v enajstih kolih evropskega prvenstva se je Tomaž Gerden pogovarjal s podpredsednico Slovenske šahovske zveze Darjo Kapš.
Presunljive fotografije so stalnica prvih strani tiskanih in elektronskih medijev. S fotografijami z vojnih območjih po eni strani dokumentiramo dogajanje, ki bi ga brez tega bilo mogoče zanikati, po drugi strani pa so nazorne fotografije lahko tudi vdor v zasebnost posameznikov, ki smo jih ujeli v najobčutljivejšem položaju v njihovih življenjih. Fotografa omejuje in kultivira etični kodeks, zadnji filter pa so seveda uredniki medijskih hiš, ki odločajo, katera fotografija bo objavljena in katera ne. O vojni fotografiji se je Rok Valenčič pogovarjal s fotografinjo Manco Juvan.
Slovenski športnice in športniki v različnih panogah dosegajo vrhunske rezultate. Na nedavnih olimpijskih igrah v Pekingu je Slovenija z osvojenimi sedmimi kolajnami glede na število prebivalcev zasedla drugo mesto med vsemi državami udeleženkami. O receptu za odličnost slovenskega športa in napakah staršev pri uvajanju otrok v šport smo se pogovarjali s športno psihologinjo Andrejo Holsedl.
Na javni tribuni o razmerah na RTV Slovenija so govorci v Slovenskem mladinskem gledališču v Ljubljani opozorili na pritiske na zaposlene in predstavili peticijo za javno radiotelevizijo.
V Bosni in Hergcegovini na grozote vojne, predvsem na to, kako jo doživljajo otroci, opominja muzej vojnega otroštva. V Sarajevu so ga odprli pred petimi leti, že leto kasneje ga je Svet Evrope razglasil za muzej leta. V njem je danes 5000 eksponatov iz 15 območij vojn in konfliktov, največ iz Bosne in Hercegovine. Svoje izpostave (oddelke) imajo tudi v New Yorku, Haagu in Kijevu. Osebju iz ukrajinskega glavnega mesta so pomagali pobegniti, ko so se začeli ruski napadi, z njimi pa žal tudi nova pričevanja in spomini na odraščanje v vojni.
V ospredju delovanja gibanja Mladi za podnebno pravičnost je socialno pravičen in bolj ambiciozen zeleni prehod, ki bo v svoje bistvo postavljal dejanske potrebe ljudi in narave, ne pa interesov kapitala. Njihove zahteve po spremembah izhajajo iz večletnega omejevanja možnosti demokratičnega odločanja državljank in državljanov, saj se po njihovem vse pomembne odločitve sprejemajo za zaprtimi vrati, v kabinetih odločevalcev. Sami so ubrali drugačen pristop, šli so do ljudi in njihove predloge vključili v nabor zahtev, na koncu so jih zapisali 29.
Iz Ukrajine je doslej pobegnilo skoraj 3,5 milijona ljudi, so danes sporočili Združeni narodi in pri tem pohvalili ukrajinske sosede za pomoč. Največ beguncev, več kot dva milijona, je prečkalo mejo s Poljsko. Iz Poljske in Romunije pa že poročajo o kriminalnih dejanjih, o izkoriščanju stisk žensk in o zlorabah pod pretvezo nudenja pomoči. O trgovini z ljudmi v luči vojne v pogovoru s Katjušo Popović iz Društva Ključ – centra za boj proti trgovanju z ljudmi.
27. dan vojne v Ukrajini, 3,5 milijona beguncev, skupaj 10 milijonov razseljenih ljudi. Aktualno dogajanje komentira zunanjepolitični komentator Miha Lampreht.
V četrtek se začenja volilna kampanja pred državnozborskimi volitvami. Ali lahko primerjamo javnomnenjske raziskave o podpori političnim strankam različnih agencij? Kaj so prednosti in kaj slabosti teh raziskav, krojijo ali merijo javno mnenje?
Skupina raziskovalcev Medicinske fakultete Univerze v Ljubljani in obeh kliničnih centrov se je priključila evropskemu projektu Genomic Data Infrastructure. V okviru projekta bodo strokovnjaki pridobili Slovenski genom, ki bo izredno olajšal genomsko diagnostiko v Sloveniji, tudi na področju redkih bolezni, saj bo v skupno evropsko bazo združil podatke o genetski variabilnosti reprezentativnega vzorca zdravih prebivalk in prebivalcev Slovenije. Zdrave Slovence vabijo k darovanju nekaj kapljic krvi. Prijave zbirajo na spletni strani redkih bolezni.
Aleks Petrov je leta 2018 prišel v Slovenijo iz Kijeva skupaj s soprogo in hčerkama, starima 6 in 10 let. V Ukrajinski prestolnici so prodali hišo, ki so jo zgradili, in se odločili, da nadaljujejo življenje v Evropski uniji. V Slovenijo so prišli zaradi narave in kolesarjenja, pravi danes. Glede na vse, kar se v Ukrajini dogaja zdaj, je bila odločitev prava. Zadnji tedni pa so bili tudi za Aleksa Petrova zelo stresni. Iz Ukrajine je namreč reševal ženine in svoje starše. Kako je potekal njihov beg iz napadene države, je pripovedoval Mateji Železnikar
V zobozdravstvu ugotavljajo, da je slabša ustna higiena ena od posledic epidemije. To velja zlasti za otroke in starejše. Kljub temu, da so bile zobozdravstvene ambulante razen v prvem valu epidemije odprte, so bile ustavljene preventivne dejavnosti. Pri tem je pomembna tudi lastna skrb za zdravje in redni zobozdravstveni pregledi, ki pa so za mnoge nedosegljivi.
Gostilna oz. Lokanda Devetak na Vrhu sv. Mihaela nad Sovodnjami, 10 minut vožnje iz Gorice, deluje že več kot 150 let. Dobra tri desetletja jo vodi zamejski Slovenec Avguštin Devetak z ženo in s štirimi hčerami, njihova filozofija je ohranjanje tradicije in kraškega kulinaričnega izročila, ki jima dodajajo nove sestavine. Sami pridelajo velik del tistega, kar ponujajo na jedilniku, saj je hči Sara z možem vzpostavila ekološko kmetijo, ki je namenjena tudi izobraževanju. Velik pomen družina Devetak namenja tudi ohranjanju slovenskega jezika in slovenskih jedi.
Evropska prestolnica kulture je prestižni naziv, ki ga vsako leto, po kompleksnem mednarodnem procesu izbire, podelijo dvema evropskima mestoma. Nosilka naziva za celotno leto oblikuje in izvede izvirni program umetniških in kulturnih dogodkov, s katerim poudarja bogastvo evropske kulturne različnosti, njeno skupno zgodovino in dediščino ter utrjuje medsebojno razumevanje skozi univerzalni jezik ustvarjalnosti. Leta 2025 bosta ta naziv združeno nosili Nova Gorica in Gorica. Kako potekajo priprave na ta projekt, kakšen je pomen skupne kandidature in kaj naziv prinaša prebivalcem obeh Goric, nam je pojasnil Robert Frandolič, član goriškega odbora EPK.
Življenje slovenske narodne skupnosti na Goriškem in glasbeno dejavnost rojakov, ki se srečujejo v Kulturnem centru Lojze Bratuž v Gorici, nam predstavljata predsednica Slovenskega centra za glasbeno vzgojo Emil Komel Franca Padovan, županja občine Števerjan in pokrajinska predsednica SSO, ter pesnik David Bandelj, zborovodja večkrat nagrajenega mladinskega mešanega zbora Emil Komel.
Kulturni center Lojze Bratuž v italijanski Gorici je središče ljubiteljske kulture, vzgojno in športno središče, ki združuje Slovence z obeh strani meje. Predstavila nam ga je predsednica Franka Žgavec.
Neveljaven email naslov