Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos. Več Jure Čepin.
Bodo dijaki za parado res morali odšteti 59 evrov?
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos.
Dijaška skupnost Ljubljana pravi, da je v začetku šolskega leta direktor plesne šole UrškaPro, Boris Prokofjev, na predstavitvah svoje plesne šole, dijakom dejal, da bodo v primeru, da ne izberejo njegove plesne šole za organizacijo maturantskega plesa, za udeležbo na maturantski paradi morali plačati 59 evrov. Dijaška skupnost je nato stopila v stik z Mestno občino Ljubljana, kjer so zatrdili, da v primeru, da bo cena maturantske parade znašala 59 evrov, MOL ne bo odstopil javnih površin za organizacijo dogodka. Kristijan Briški, predsednik Dijaške skupnosti Ljubljana, pojasnjuje nadaljevanje zgodbe.
Dober mesec kasneje smo se srečali pri gospodu županu – predstavniki Dijaške skupnosti Ljubljana, predstavniki plesne šole Bolero, predstavniki plesne šole Urška in ravnatelji nekaterih srednjih šol. Dogovorili smo se za točno določeno ceno, ki naj bi bila 10 evrov in DDV. Dogovorili smo se tudi, kaj vse ta znesek dijakom ponudi – ves material, zajtrk, udeležbo na paradi in vstopnino na “after party”. Dogovorili smo se tudi, da bo Plesna šola Urška 10 000 evrov plačala dijaški organizaciji, če se dogovora, s katerim so se strinjali vsi na sestanku, ne bo držala.
Ob začetku oglaševanja dogodka so se nato znova pojavile manipulacije, saj je bil oglaševani znesek spet 59 evrov, tako pravijo na Dijaški skupnosti Ljubljana, kjer dodajajo še, da so bili s strani predstavnikov plesne šole Urške Pro deležni groženj, da bodo proti njim uporabili vsa pravna sredstva in da bodo razkrili vsa njihova imena. No, druga stran, torej plesna šola Urška Pro vse skupaj ostro zavrača, solastnica Urške Pro Mateja Hočevar Prokofjev pojasnjuje, da so junija lani resda pripravili brošuro, v kateri so navedli informacijo o višini stroška organizacije Maturantske parade in ta je 59€ na udeleženca. V avgustu in oktobru so nato na sestankih na MOL potekali pogovori o organizaciji parade in o ceni, kar so na zadnjem srečanju tudi strnili v ključne točke. Glede domnevnih groženj pa Mateja Prokofjev pravi, da gre za laž in sprenevedanje predstavnikov Dijaške skupnosti Ljubljana, grožnje niso bile nikoli niti izrečene niti zapisane, da so na družbenih omrežjih določene zadeve zgolj pojasnjevali, da pa so vsa ta pojasnila oz. objave že izbrisane. Dodajajo še, da pri organizaciji parade vsako leto sodeluje veliko število dijakinj in dijakov, s čimer je zagotovljen zadosten vpliv tistih, ki jim je prireditev tudi namenjena.
Z vprašanji pa smo se obrnili tudi na Mestno občino Ljubljana, od koder so pisno sporočili, da si ves čas prizadevajo, da bi vsi deležniki našli skupni jezik ter da bi zaradi maturantk in maturantov parada lahko izvedli. Slovensko cesto organizatorjem odstopijo brezplačno, ima pa sama organizacija določene stroške. Zato so se dogovorili, da je strošek organizacije maturantske parade 10 € na udeleženca. In še – glede na to, da se organizator velikokrat ne drži dogovora oziroma je ves čas potrebna kontrola in opozarjanje, hkrati pa je vsako leto večje nezadovoljstvo vseh z organizatorjem, razmišljamo tudi o možnosti spremembe izvajalca oz. da občina sama prevzame izvedbo maturantske parade.
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos. Več Jure Čepin.
Bodo dijaki za parado res morali odšteti 59 evrov?
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos.
Dijaška skupnost Ljubljana pravi, da je v začetku šolskega leta direktor plesne šole UrškaPro, Boris Prokofjev, na predstavitvah svoje plesne šole, dijakom dejal, da bodo v primeru, da ne izberejo njegove plesne šole za organizacijo maturantskega plesa, za udeležbo na maturantski paradi morali plačati 59 evrov. Dijaška skupnost je nato stopila v stik z Mestno občino Ljubljana, kjer so zatrdili, da v primeru, da bo cena maturantske parade znašala 59 evrov, MOL ne bo odstopil javnih površin za organizacijo dogodka. Kristijan Briški, predsednik Dijaške skupnosti Ljubljana, pojasnjuje nadaljevanje zgodbe.
Dober mesec kasneje smo se srečali pri gospodu županu – predstavniki Dijaške skupnosti Ljubljana, predstavniki plesne šole Bolero, predstavniki plesne šole Urška in ravnatelji nekaterih srednjih šol. Dogovorili smo se za točno določeno ceno, ki naj bi bila 10 evrov in DDV. Dogovorili smo se tudi, kaj vse ta znesek dijakom ponudi – ves material, zajtrk, udeležbo na paradi in vstopnino na “after party”. Dogovorili smo se tudi, da bo Plesna šola Urška 10 000 evrov plačala dijaški organizaciji, če se dogovora, s katerim so se strinjali vsi na sestanku, ne bo držala.
Ob začetku oglaševanja dogodka so se nato znova pojavile manipulacije, saj je bil oglaševani znesek spet 59 evrov, tako pravijo na Dijaški skupnosti Ljubljana, kjer dodajajo še, da so bili s strani predstavnikov plesne šole Urške Pro deležni groženj, da bodo proti njim uporabili vsa pravna sredstva in da bodo razkrili vsa njihova imena. No, druga stran, torej plesna šola Urška Pro vse skupaj ostro zavrača, solastnica Urške Pro Mateja Hočevar Prokofjev pojasnjuje, da so junija lani resda pripravili brošuro, v kateri so navedli informacijo o višini stroška organizacije Maturantske parade in ta je 59€ na udeleženca. V avgustu in oktobru so nato na sestankih na MOL potekali pogovori o organizaciji parade in o ceni, kar so na zadnjem srečanju tudi strnili v ključne točke. Glede domnevnih groženj pa Mateja Prokofjev pravi, da gre za laž in sprenevedanje predstavnikov Dijaške skupnosti Ljubljana, grožnje niso bile nikoli niti izrečene niti zapisane, da so na družbenih omrežjih določene zadeve zgolj pojasnjevali, da pa so vsa ta pojasnila oz. objave že izbrisane. Dodajajo še, da pri organizaciji parade vsako leto sodeluje veliko število dijakinj in dijakov, s čimer je zagotovljen zadosten vpliv tistih, ki jim je prireditev tudi namenjena.
Z vprašanji pa smo se obrnili tudi na Mestno občino Ljubljana, od koder so pisno sporočili, da si ves čas prizadevajo, da bi vsi deležniki našli skupni jezik ter da bi zaradi maturantk in maturantov parada lahko izvedli. Slovensko cesto organizatorjem odstopijo brezplačno, ima pa sama organizacija določene stroške. Zato so se dogovorili, da je strošek organizacije maturantske parade 10 € na udeleženca. In še – glede na to, da se organizator velikokrat ne drži dogovora oziroma je ves čas potrebna kontrola in opozarjanje, hkrati pa je vsako leto večje nezadovoljstvo vseh z organizatorjem, razmišljamo tudi o možnosti spremembe izvajalca oz. da občina sama prevzame izvedbo maturantske parade.
V Rimu se je včeraj odvil celodnevni vrh med Italijo in Afriko, ki so se ga udeležili voditelji Evropske in Afriške unije ter kar 22-ih afriških držav. Italija se je kmalu po izbruhu vojne v Ukrajini ponudila za novo vozlišče evropske preskrbe s fosilnimi energenti iz severne Afrike – vlada Giorgie Meloni pa je zdaj napovedala še obširnejši program sodelovanja z afriškimi državami. O namenih, dejanskih vložkih ter možnostih, ki si jih s tem odpira Italija, se je v živo iz Rima z Jankom Petrovcem pogovarjala Darja Groznik.
Zdravniki in zobozdravniki že tretji teden stavkajo. V sindikatu Fides, ki stavko vodi, naj bi do srede prešteli umike soglasij za nadurno delo, kar naj bi – po mnenju nekaterih poznavalcev – resno ogrozilo javno zdravstvo. Pacienti smo talci, pravi zastopnik pacientovih pravic. Marjan Sušelj. Talci česa oziroma koga? Talci vlade, Fidesa, neuspešnih pogajanj, talci sistema in odprtih problemov, ki se vlečejo že leta? To je vprašanje za poslušalke in poslušalce.
Po petmesečnem premoru Radia Ga Ga je znano, kako se bo nadaljevala tradicija satiričnega pretresanja družbenega dogajanja. 9. februarja se oddaja ob 10.05 z nekoliko drugačnim konceptom, a uveljavljeno zasedbo, vrača na Prvi program Radia Slovenija. Več v pogovoru z v.d. odgovornim urednikom Prvega Danijelom Poslekom.
Plastika v morju vs. gensko spremenjeni organizmi
Zveza združenj za vrednote NOB je po včerajšnjem dnevu spomina na žrtve holokavsta v Ljubljani pripravila slovesnost, na kateri je bilo večkrat izpostavljeno trpljenje otrok tako v sodobnih konfliktih, denimo v Gazi, kot v času holokavsta. Slavnostna govornica, zunanja ministrica Tanja Fajon, je izpostavila, da se zlo ne sme dopuščati in da je danes naloga vseh, ki imajo odgovornost za mirno reševanje sporov, neumorno iskati poti do miru za vse ljudi, zlasti otroke.
Potem, ko je prejšnji teden minister za javno upravo Franc Props razveljavil razpis za krepitev aktivnih državljanskih pravic, so se odzvale izbrane nevladne organizacije.
Sanje Antona Fenkart je Koroška Slovenka, doma iz Celovca, ki je na Dunaju študirala astronomijo, že dobro leto pa v CERNU, in sicer kot pomočnica urednika revije Cern Courier, ki piše o novostih na področju fizike delcev, predvsem za zainteresirano strokovno javnost. Mojca Delač je med obiskom organizacije, kjer so pred dobrim desetletjem odkrili tudi Higgsov bozon, Sanje Fenkart povabila pred mikrofon Prvega.
Bolniki z diabetesom, ki so se do zdaj zdravili v diabetološki ambulanti Klinike Golnik v kranjskem zdravstvenem domu, bodo morali od prvega aprila naprej zdravljenje nadaljevati na Golniku. Kranjska občina je od zasebnega lastnika z denarjem Osnovnega zdravstva Gorenjske za 1, 3 milijona evrov kupila dodatne prostore, ki jih je do zdaj za ambulantno dejavnost najemala klinika Golnik. V diabetološki ambulanti timsko in celostno obravnavajo paciente. Vodja internistične in diabetološke dejavnosti na Kliniki Golnik zdravnik internist Marjan Kristanc, je zaskrbljen, da bo nova lokacija za številne kronične bolnike z omejitvami vplivala na slabšo odzivnost pacientov z diabetesom in nadaljnji potek zdravljenja. V diabetološki ambulanti na leto obravnavajo okoli 9 tisoč pacientov, glavnina jih je z območja mestne občine. Prispevek Aljane Jocif.
V novem projektu Med nami ženskega pevskega zbora Carmen Manet se prepletata glasba in poezija, v ospredju pa odstira vpogled v odnose med pevkami, poudarja pomen skupnosti in bližine. Projekt nam je predstavila članica zbora Eva Bohinc.
Na slavnostni prireditvi Zveze za šport invalidov – slovenskega paralimpijskega komiteja, so včeraj podelili priznanja najboljšim športnikom invalidom za preteklo leto, ki je bilo za najboljše predstavnike zelo uspešno.
Republikanski in demokratski volivci bodo danes v ameriški zvezni državi New Hampshire izbirali svoja predsedniška kandidata na strankarskih volitvah. Pri demokratih predsednik Joe Biden, kot kaže, nima resne konkurence. Kaj pa pri republikancih? Donald Trup ima protikandidatko Nikki Haley. Kolikšne so možnosti, da kandidatki uspe? O tem in aktualnem dogajanju z zasedanja Varnostnega sveta OZN, na katerem govorijo tudi o dogajanju na Bližnjem vzhodu, z ameriškim dopisnikom Andrejem Stoparjem.
Kako poslušate radio? Prek običajnega radijskega sprejemnika, avtoradia, prek pametne televizije, spletne strani ali mobilnega telefona? Iščete FM signal ali prisegate na vedno čist zvok DAB+ signala? Rešitev za prav vse je aplikacija Radioplayer, ki je v Evropi že dobro znana. Zdaj aplikacija Radioplayer Slovenija ponuja sodoben pristop tudi pri poslušanju vsebin slovenskih radijskih postaj. Omogoča namreč tako poslušanje v živo kot poslušanje z zamikom, zelo preprosto lahko tudi izbirate vaše najljubše radijske oddaje in podkaste. V Sloveniji je pobudnik Radioplayerja Radio Slovenija, v projektu pa sodelujejo tudi druge slovenske radijske postaje. Več o Radioplayerju izveste v pogovoru Andreje Čokl z Matejem Praprotnikom.
V Hrastniku odpirajo prvo zadružno samooskrbno sončno elektrarno v Sloveniji, ki bo oskrbovala 15 gospodinjstev, tri javne stavbe – šolo, občinsko stavbo in bazen – in dva objekta lokalnega gospodarstva. Energetske skupnosti pomembno prispevajo k razogljičenju energetskega sektorja, zanimanje za tovrstne projekte pa se v Sloveniji povečuje. O tem smo se pogovarjali z Barbaro Kvac in Boštjanom Remicem iz društva Focus, ki je dejavno sodelovalo pri hrastniškem projektu.
Srebrne igre 1984 je naslov razstave, ki so jo odprli v Muzeju novejše in sodobne zgodovine Slovenije. Letos namreč mineva 40 let od tega velikega tekmovanja v Sarajevu, ki je Jugoslovanom in Slovencem prineslo prvo kolajno na zimskih olimpijskih igrah. Jure Franko je bil v veleslalomu drugi – od tod torej tudi ime razstave, ki nas popelje v 80. leta in v obdobje slovenske evforije in navdušenja nad zimskimi športi. Razstavo sta na pobudo Olimpijskega komiteja Slovenije pripravila Muzeju novejše in sodobne zgodovine Slovenije in Muzej športa, otvoritve pa se je udeležilo tudi nekaj športnikov, ki so se tekmovanja v Sarajevu udeležili in so z nami delili svoje spomine.
Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti se je lotilo prenove rejniškega sistema. Na ministrstvu zatrjujejo, da je novela Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti v 80 odstotkih že pripravljena, pričakujejo, da bo še letos dobila zeleno luč državnega zbora. Ta naj bi naslovila predvsem problem prenizkih rejnin, nevladniki pa opozarjajo, da zaznavajo kritično pomanjkanje rejniških družin. FOTO: Pixabay
V Krajinskem parku Pivška presihajoča jezera in na občini Pivka so se odločili, da bodo ukrepali. K sodelovanju so povabili Inštitut za raziskovanje krasa ZRC SAZU iz Postojne, ki je v sodelovanju z dvema jamarskima društvoma poskrbel za popis onesnaženosti več jam in jih nekaj tudi očistil. Med drugim jamo Ravníca, ki je bila ena najbolj onesnaženih v Sloveniji, poskrbeli pa so še za odstranitev neeksplodiranih ubojnih sredstev iz Matijeve jame. Ob koncu čiščenja so vendarle prišli do nekaterih vzpodbudnih zaključkov. Sogovornika sta sodelavec Inštituta za raziskovanje krasa dr. Mitja Prelovšek in predsednik Jamarskega društva Rakek Matej Zalokar. Fotografija: Matej Zalokar
Za inženirko leta 2023 je 92-članska komisija med desetimi kandidatkami izglasovala Ljupko Vrtevo, magistrico inženirko strojništva ter razvojno inženirko za področje prezračevanja, ogrevanja in hlajenja stavb ter vodjo projekta sončne elektrarne v družbi Petrol. Izglasovana je bila na podlagi rezultatov svojega dela, ki naj bi bilo zgled in navdih mlajšim generacijam deklet, da se bodo lažje odločale tudi za perspektivne inženirske poklice. Ljupka Vrteva je v pogovoru za Prvi tudi poudarila, da ima zdaj priložnost, da svojo zgodbo prenese mladim dekletom in jim pove, da je vsaka sposobna slediti svojim željam.
Ob zaključku triletnega programa Celovita obravnava demence v lokalnih okoljih strokovnjaki poudarjajo, da se bo leta 2050 z demenco spopadala skoraj tretjina Slovencev. Upanje sicer daje zdravilo za demenco, ki je trenutno v fazi presojanja ustreznosti Evropske agencije za zdravila. Nevladniki opozarjajo, da je velik problem še vedno stigma, tudi med zdravstvenimi delavci beležijo manko ozaveščenosti o bolezni. Foto: Pixabay
Današnji dan je v znamenju stavke zdravnikov in zobozdravnikov, ki bo trajala do preklica oziroma do sklenitve sporazuma. Dopoldne so se stavkajoči zbrali na stavkovnih zborih in za pol ure prekinili delo. Sicer pa so predstavniki sindikata Fides in vlade opoldne sedli za pogajalsko mizo. Kot kaže, sprti strani nista našli skupnega jezika, saj se stavka in pogajanja jutri nadaljujejo. FOTO: Pixabay
Med 19. januarjem in 2. februarjem bodo v Južni Koreji na sporedu IV. zimske mladinske olimpijske igre. Gre za največji športni dogodek za mlade vrhunske športnike, ki so organizirane po vzoru pravih olimpijskih iger. V Gangwon bo odpotovala 52-članska reprezentanca Slovenije, med katerimi je 29 športnikov in športnic, ki bodo nastopili 9 športnih disciplinah. Tik pred odhodom se je na Prvem oglasil del delegacije, ki so jo sestavljali smučarska skakalka Taja Bodlaj, tekmovalec v curllingu Maks Omerzel ter trener Štefan Sever.
Neveljaven email naslov