Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos. Več Jure Čepin.
Bodo dijaki za parado res morali odšteti 59 evrov?
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos.
Dijaška skupnost Ljubljana pravi, da je v začetku šolskega leta direktor plesne šole UrškaPro, Boris Prokofjev, na predstavitvah svoje plesne šole, dijakom dejal, da bodo v primeru, da ne izberejo njegove plesne šole za organizacijo maturantskega plesa, za udeležbo na maturantski paradi morali plačati 59 evrov. Dijaška skupnost je nato stopila v stik z Mestno občino Ljubljana, kjer so zatrdili, da v primeru, da bo cena maturantske parade znašala 59 evrov, MOL ne bo odstopil javnih površin za organizacijo dogodka. Kristijan Briški, predsednik Dijaške skupnosti Ljubljana, pojasnjuje nadaljevanje zgodbe.
Dober mesec kasneje smo se srečali pri gospodu županu – predstavniki Dijaške skupnosti Ljubljana, predstavniki plesne šole Bolero, predstavniki plesne šole Urška in ravnatelji nekaterih srednjih šol. Dogovorili smo se za točno določeno ceno, ki naj bi bila 10 evrov in DDV. Dogovorili smo se tudi, kaj vse ta znesek dijakom ponudi – ves material, zajtrk, udeležbo na paradi in vstopnino na “after party”. Dogovorili smo se tudi, da bo Plesna šola Urška 10 000 evrov plačala dijaški organizaciji, če se dogovora, s katerim so se strinjali vsi na sestanku, ne bo držala.
Ob začetku oglaševanja dogodka so se nato znova pojavile manipulacije, saj je bil oglaševani znesek spet 59 evrov, tako pravijo na Dijaški skupnosti Ljubljana, kjer dodajajo še, da so bili s strani predstavnikov plesne šole Urške Pro deležni groženj, da bodo proti njim uporabili vsa pravna sredstva in da bodo razkrili vsa njihova imena. No, druga stran, torej plesna šola Urška Pro vse skupaj ostro zavrača, solastnica Urške Pro Mateja Hočevar Prokofjev pojasnjuje, da so junija lani resda pripravili brošuro, v kateri so navedli informacijo o višini stroška organizacije Maturantske parade in ta je 59€ na udeleženca. V avgustu in oktobru so nato na sestankih na MOL potekali pogovori o organizaciji parade in o ceni, kar so na zadnjem srečanju tudi strnili v ključne točke. Glede domnevnih groženj pa Mateja Prokofjev pravi, da gre za laž in sprenevedanje predstavnikov Dijaške skupnosti Ljubljana, grožnje niso bile nikoli niti izrečene niti zapisane, da so na družbenih omrežjih določene zadeve zgolj pojasnjevali, da pa so vsa ta pojasnila oz. objave že izbrisane. Dodajajo še, da pri organizaciji parade vsako leto sodeluje veliko število dijakinj in dijakov, s čimer je zagotovljen zadosten vpliv tistih, ki jim je prireditev tudi namenjena.
Z vprašanji pa smo se obrnili tudi na Mestno občino Ljubljana, od koder so pisno sporočili, da si ves čas prizadevajo, da bi vsi deležniki našli skupni jezik ter da bi zaradi maturantk in maturantov parada lahko izvedli. Slovensko cesto organizatorjem odstopijo brezplačno, ima pa sama organizacija določene stroške. Zato so se dogovorili, da je strošek organizacije maturantske parade 10 € na udeleženca. In še – glede na to, da se organizator velikokrat ne drži dogovora oziroma je ves čas potrebna kontrola in opozarjanje, hkrati pa je vsako leto večje nezadovoljstvo vseh z organizatorjem, razmišljamo tudi o možnosti spremembe izvajalca oz. da občina sama prevzame izvedbo maturantske parade.
4428 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos. Več Jure Čepin.
Bodo dijaki za parado res morali odšteti 59 evrov?
Maturantska parada v Ljubljani znova dviga veliko prahu. Na Dijaški skupnosti Ljubljana opozarjajo, da organizator, plesna šola Urška Pro, želi dijakom, ki za maturantski ples niso izbrali njihove plesne šole, za udeležbo na paradi zaračunati 59€. Dijaška skupnost meni, da je parada s tem postala predmet izsiljevanja dijakov, v celotno zgodbo naj bi bile vpletene celo grožnje s strani predstavnikov plesne šole Urška Pro. Ti vse skupaj ostro zavračajo in zatrjujejo, da cena za vse maturante ostaja 10€ in da se držijo sporazuma z Mestno občino Ljubljana, podpisanega januarja letos.
Dijaška skupnost Ljubljana pravi, da je v začetku šolskega leta direktor plesne šole UrškaPro, Boris Prokofjev, na predstavitvah svoje plesne šole, dijakom dejal, da bodo v primeru, da ne izberejo njegove plesne šole za organizacijo maturantskega plesa, za udeležbo na maturantski paradi morali plačati 59 evrov. Dijaška skupnost je nato stopila v stik z Mestno občino Ljubljana, kjer so zatrdili, da v primeru, da bo cena maturantske parade znašala 59 evrov, MOL ne bo odstopil javnih površin za organizacijo dogodka. Kristijan Briški, predsednik Dijaške skupnosti Ljubljana, pojasnjuje nadaljevanje zgodbe.
Dober mesec kasneje smo se srečali pri gospodu županu – predstavniki Dijaške skupnosti Ljubljana, predstavniki plesne šole Bolero, predstavniki plesne šole Urška in ravnatelji nekaterih srednjih šol. Dogovorili smo se za točno določeno ceno, ki naj bi bila 10 evrov in DDV. Dogovorili smo se tudi, kaj vse ta znesek dijakom ponudi – ves material, zajtrk, udeležbo na paradi in vstopnino na “after party”. Dogovorili smo se tudi, da bo Plesna šola Urška 10 000 evrov plačala dijaški organizaciji, če se dogovora, s katerim so se strinjali vsi na sestanku, ne bo držala.
Ob začetku oglaševanja dogodka so se nato znova pojavile manipulacije, saj je bil oglaševani znesek spet 59 evrov, tako pravijo na Dijaški skupnosti Ljubljana, kjer dodajajo še, da so bili s strani predstavnikov plesne šole Urške Pro deležni groženj, da bodo proti njim uporabili vsa pravna sredstva in da bodo razkrili vsa njihova imena. No, druga stran, torej plesna šola Urška Pro vse skupaj ostro zavrača, solastnica Urške Pro Mateja Hočevar Prokofjev pojasnjuje, da so junija lani resda pripravili brošuro, v kateri so navedli informacijo o višini stroška organizacije Maturantske parade in ta je 59€ na udeleženca. V avgustu in oktobru so nato na sestankih na MOL potekali pogovori o organizaciji parade in o ceni, kar so na zadnjem srečanju tudi strnili v ključne točke. Glede domnevnih groženj pa Mateja Prokofjev pravi, da gre za laž in sprenevedanje predstavnikov Dijaške skupnosti Ljubljana, grožnje niso bile nikoli niti izrečene niti zapisane, da so na družbenih omrežjih določene zadeve zgolj pojasnjevali, da pa so vsa ta pojasnila oz. objave že izbrisane. Dodajajo še, da pri organizaciji parade vsako leto sodeluje veliko število dijakinj in dijakov, s čimer je zagotovljen zadosten vpliv tistih, ki jim je prireditev tudi namenjena.
Z vprašanji pa smo se obrnili tudi na Mestno občino Ljubljana, od koder so pisno sporočili, da si ves čas prizadevajo, da bi vsi deležniki našli skupni jezik ter da bi zaradi maturantk in maturantov parada lahko izvedli. Slovensko cesto organizatorjem odstopijo brezplačno, ima pa sama organizacija določene stroške. Zato so se dogovorili, da je strošek organizacije maturantske parade 10 € na udeleženca. In še – glede na to, da se organizator velikokrat ne drži dogovora oziroma je ves čas potrebna kontrola in opozarjanje, hkrati pa je vsako leto večje nezadovoljstvo vseh z organizatorjem, razmišljamo tudi o možnosti spremembe izvajalca oz. da občina sama prevzame izvedbo maturantske parade.
V Sloveniji svoj kratek obisk končuje misijonar in človekoljub Pedro Opeka. Domovino svojih staršev je tokrat obiskal po osmih letih. Navdušili ga niso le ljudje, ampak tudi sneg, ki ga je vnovič videl po petdesetih letih. Pogovor z misijonarjem, ki je bil na petdnevnem obisku zelo zaseden, je posnela Nataša Lang.
Pogovor z basistom Erikom Čeboklijem pred koncertom z Big Bandom RTV Slovenija, ki je posvečen slovitemu basistu Jacu Pastoriusu. Pastorius je bil izredno virtuozen glasbenik, ki je ob svojih avtorskih projektih med drugim sodeloval s kitaristom Patom Matheneyjem in pevko Joni Mitchel, najbolj pa ga verjetno poznamo iz zasedbe Weather Report. Koncert je na sporedu v četrtek, 7. decembra, v Siti teatru v Ljubljani. Solist bo basist Erik Čebokli, orkester pa bo vodil Sigi Feigl.
Mednarodna raziskava državljanske vzgoje in izobraževanja je pokazala velik upad t.i. državljanske vednosti. Gre za odnos do aktivnega državljanstva, ki se kaže tudi z nameravano udeležbo na volitvah. Raziskavo, ki je edina te vrste na svetu, je koordiniral Pedagoški inštitut. Poslušalke in poslušalci Prvega so v torkovi kontaktni oddaji o tem razmišljali na glas.
Gasilke in gasilci PGD Prevoje letos obeležujejo že 135 let obstoja njihovega gasilskega društva. Leta 1888 je bila namreč na pobudo pisatelja in notarja Janka Kersnika ustanovljena Gasilska četa Brdo. PGD Prevoje je nastalo leta 1948, ko se je gasilska četa Brdo preimenovala v Gasilsko društvo Prevoje. Ostalo je zgodovina, bi lahko rekli, in to je njihov član uspel za svoje diplomsko delo prenesti na čisto pravi film. Najdete ga na spletnem kanalu YouTube, v studiu pa sta se nam pridružila avtor filma Erik Kralj Serša in njegov gasilski tovariš, podpoveljnik društva Tadej Praznik.
Koroško je izmed vseh slovenskih regij poletna ujma najbolj prizadela. Življenje se sicer vrača v ustaljene tirnice, vendar je od stanja, kakršno je bilo pred naravno nesrečo, še vedno daleč. To močno občutijo tudi oskrbnice in oskrbniki gorskih koč, ki so morali s pomočjo pristojnih organov, predvsem pa s svojim delom odpraviti nastalo škodo, da so koče sploh lahko začele delovati. A tukaj se je zataknilo – koče so znova odprte, dostop do njih je zdaj mogoč, obiskovalcev pa ni. Stanje je tako slabo, da poročajo o kar 80% upadu dohodka v nekaterih kočah, ki so zato posledično na pragu zapiranja. Na telefonski zvezi s studiem Prvega je bil Vlado Ovnič, član nadzornega odbora PD Mežica, ki je lastnik dveh znamenitih koč – doma na Peci in koče na Grohotu pod Raduho.
3. decembra obeležujemo mednarodni dan invalidov. Letos smo pod drobnogled vzeli študente s posebnimi potrebami in njihovo doživljanje študentskih let. S kakšnimi izzivi se ti študenti soočajo? Miha Kosi je strokovni sodelavec Društva študentov invalidov Slovenije, dela na področju svetovanja in informiranja študentov s posebnimi potrebami. Tudi sam je slaboviden in je bil pred nekaj leti študent-invalid. Ajda je študentka Politologije na 2. stopnji Fakultete za družbene vede. Pravi, da se je za študij Politologije odločila, ko se je udeležila prvih protestov za podnebno pravičnost. Je pa prvi predpogoj, da se je za ta študij odločila, to, da je fakulteta fizično dostopna.
Ob dnevu odprtih vrat slovenske kulture, na rojstni dan najpomembnejšega slovenskega pesnika Franceta Prešerna ter ob svetnem dnevu invalidov in ljudi s posebnimi potrebami, so pri Zvezi Sožitje izdali prav posebno zbirko knjig v lahkem branju, posvečeno življenju in delu največjega slovenskega pesnika. Zbirka knjig bralcu omogoča enostaven in dostopen vpogled v bogato življenje Franceta Prešerna ter njegovo izjemno literarno dediščino. Predstavila jo je Vlasta Stupar iz Zveze Sožitje.
Mednarodni dan invalidov tokrat zaznamujejo neurejena sistema dolgotrajne oskrbe in osebne asistence, skoraj 4 tisoč oseb z oviro, ki nimajo volilne pravice, premalo vključujoče šole in nedefiniran proces deinstitucionalizacije. V Sloveniji z invalidnostjo živi 170 tisoč ljudi, ki od vlade pričakujejo več dialoga, ki bi prinesel spremembe v smeri samostojnejšega življenja oseb z oviro. Foto: Pixabay
V zadnjih dneh je naš zavod preplavil strah, ki ga je povzročil sklep Sveta RTV o izračunih stroškov glede na morebitno ukinitev nekaterih delov našega zavoda. Ob regionalnih centrih in glasbeni produkciji, se pravi ob obeh orkestrih in zborih, sta na seznamu tudi Mediateka in Založba ZKP. Mediateka in Založba ZKP sta službi, ki delujeta znotraj javnega zavoda RTV in ustvarjata narodov spomin. Mediateka je digitalni arhiv RTV in Založba ZKP ljudem prinaša izdaje na zvočnih nosilcih, številne zvočne albume glasbe različnih zvrsti, tudi zvočne knjige, filme, risanke, glasbo za otroke. Mediateka shranjuje naš program, Založba ga s tehtno uredniško presojo prinaša javnosti v naročje. Pomen in vlogo obeh služb za našo družbo predstavljata vodja Mediateke Bojan Kosi in strokovni svetovalec pri Založbi ZKP Gašper Salobir.
Ob današnjem svetovnem dnevu boja proti aidsu strokovnjaki opozarjajo, da še vedno odkrijejo preveč oseb z napredovano okužbo. V Sloveniji je stopnja okužb s HIV nizka, v Sloveniji živi okoli 900 oseb s to okužbo, od katerih pa ena desetina ne ve, da je okužena. Razloga za to sta predvsem slaba informiranost in stigma. Unicef sicer poudarja, da največje breme svetovne epidemije nosijo najstnice z 98 tisoč novimi okužbami v lanskem letu, razloga za to sta spolna neenakost in nedostopnost do testiranj ter zdravljenja. Foto: Pixabay
Svet RTV Slovenija je nedavno zaradi nezavidljivega finančnega položaja naše medijske hiše naložil Upravi, naj pripravi izračune finančnih in kadrovskih učinkov morebitnih ukinitev regionalnih centrov ter med drugim tudi Glasbene produkcije. Stroka opozarja, da bi bila ukinitev ansamblov ter zborov RTV nepopravljiva škoda. V studiu smo gostili vodjo Glasbene produkcije, Majo Kojc ter spregovorili o samem delovanju zasedb Glasbene produkcije ter njihovem vplivu na širši slovenski kulturni prostor.
V minulih tednih in mesecih se je krepil vtis, da sta vlada in gospodarstvo neprestano na nasprotnih bregovih, da sta bolj nasprotnika kot partnerja pri graditvi države blaginje. Se bo to po sinočnjem Vrhu slovenskega gospodarstva spremenilo? Gospodarstveniki so predsedniku vlade, ministrom in nekaterim nekdanjim premierjem predstavili svoje zahteve, Robert Golob pa je obljubil obnovitev dialoga in srečanja na mesečni ravni, med prvimi temami pa izpostavil debirokratizacijo in davčno reformo. Povzemamo ključna sporočila in obljube.
29. novembra leta 1953 se je v Beltincih rodil Vlado Kreslin. Odraščal je ob zvokih domačih prekmurskih band, medtem ko je iz tujine k nam zanašalo rokenrol. Ta ga je kmalu povsem prevzel in za vedno ostal njegov način glasbenega izražanja, skozi leta pa mu je dodal svoj lasten kantavtorski pečat. Kreslinove pesmi so danes nepogrešljiv del sodobne slovenske popularne glasbe, poslušajo jih ljudje vseh starosti, Vlado pa kljub letom še vedno aktivno koncertira in ustvarja. Ob njegovem sedemdesetem rojstnem dnevu mu voščimo tudi na Prvem.
Kadrov v šolstvu bo v prihodnje primanjkovalo še bolj kot zdaj. Vpis na pedagoške smeri se ne povečuje, ob upokojitvah se vse več zaposlenih zaposluje tudi drugje. Rešitve išče tudi delovna skupina, ki pripravlja Nacionalni program vzgoje in izobraževanja.
Revija Finance Manager je nedavno objavila lestvico 100 najbogatejših Slovencev. Njihovo premoženje se je glede na lani povečalo za osem odstotkov na 8,7 milijarde evrov. Kaj pomeni bogastvo? Kako živijo najbolj bogati? In ne nazadnje - kaj bi jih vprašali? Poslušalke in poslušalci Prvega so v torkovi kontaktni oddaji razmišljali na glas.
Dopisnica Karmen Švegl iz Bangkoka spremlja pogovore o podaljšanju prekinitve spopadov v Gazi. Dogovor je v veljavo stopil v petek in naj bi prvotno trajal do danes, a sta se vpleteni strani v ponedeljek uspeli dogovoriti o podaljšanju prekinitve spopadov za dva dni, predvsem z željo po nadaljevanju izmenjave talcev, ki jih je v začetku oktobra zajel Hamas, in palestinskih zapornikov iz Izraela. Od petka sta Izrael in Hamas izvedla tri izmenjave talcev in zapornikov. S Karmen Švegl, ki poroča s širšega azijskega območja, pa se je Darja Groznik pogovarjala tudi o onesnaženem zraku v Indiji in kitajskih varnostnih razmerah.
Vsaka tretja ženska v Evropi je imela izkušnjo fizičnega nasilja, v Sloveniji se je po ocenah Društva SOS telefon nasilje nad ženskami povečalo za 20 odstotkov, še vedno se največ nasilja zgodi v družinskem okolju, le majhen delež žrtev pa nasilje tudi prijavi. Ob mednarodnih dnevih delovanja proti nasilju nad ženskami se je voditeljica Tita Mayer pogovarjala z vodjo Društva za nenasilno komunikacijo Katjo Zabukovec Kerin. Foto: Pixabay
Po kibernetskem napadu, ki se je zgodil na Holdingu slovenskih elektrarn, smo se o izpostavljenosti kritične infrastrukture tovrstnim varnostnim tveganjem pri nas in o pomenu ozaveščenosti glede kibernetske varnosti pogovarjali z etičnim hekerjem Milanom Gaborjem, direktorjem podjetja Viris, ki se ukvarja z odkrivanjem varnostnih tveganj v informacijskih sistemih. Z Milanom Gaborjem se je pogovarjal Aleš Kocjan.
Nahajamo se v tednu Karitasa, ki letos nagovarja z geslom »Upanje za vse«. Tokrat največ pozornosti namenjajo delu organizacije Karitas v Sloveniji in hkrati izrekajo zahvalo prostovoljcem za pomoč, saj vsako leto opravijo preko pol milijona prostovoljnih ur za posameznike in družine v stiski. Teden bo predvsem delaven v skrbi za materialno pomoč skoraj 100.000 osebam, ki jim Karitas tudi v oteženih okoliščinah redno pomaga z materialno pomočjo in s svetovanjem. Peter Tomažič, generalni tajnik Slovenske Karitas hkrati vabi k poslušanju letošnjega dobrodelnega dogodka, Klica dobrote.
Sodobna tehnologija bistveno spreminja in zaznamuje naša življenja. Marsikdaj nam močno olajša delo, obenem pa prinaša določene izzive in pasti. Zato je pomembno, da učence opremimo z znanji, ki jih potrebujejo, da bodo v digitalni družbi znali izkoristiti svoj potencial. Učenci in dijaki pri učenju in pridobivanju informacij dandanes namreč najpogosteje uporabljajo prav splet. Zato je zaživel nacionalni portal eTorba, ki pod geslom »Množimo znanje« ponuja učencem, učiteljem, staršem in vsem drugim zainteresiranim posameznikom enoten brezplačni dostop do relevantnih, strokovno in didaktično pregledanih elektronskih učnih gradiv. Predstavila nam ga je dr. Mirjam Oblak, ki na Ministrstvu za vzgojo in izobraževanje dela v službi za digitalizacijo izobraževanja.
Neveljaven email naslov