Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poslušajte pogovora z umetnostno zgodovinarko Saro Müller in s kitaristom Makom Grgićem.
V slavnostni dvorani Narodne galerije se bo ob 20.00 začel 2. koncert 19. cikla Sozvočje svetov.
Pred prenosom 1. koncerta cikla Sozvočje svetov je Narodna galerija Ljubljana pripravila predavanja umetnostnih zgodovinarjev o umetniških znamenitostih, povezanih s tematiko koncerta. Poslušajte pogovor novinarke Ize Pevec z umetnostno zgodovinarko Saro Müller, zaposleno v knjižnici Narodne galerije Ljubljana. Njeno področje delovanja je umetnost na prelom 19. v 20. stoletje. V Slavnostni dvorani galerije bo predavala o Palacio Real de Aranjuez / Kraljevi palači iz Aranjueza, ki jo je po naročilu španskega kralja Filipa II. postavil renesančni arhitekt in kipar Juan Bautistu de Toledo, dokončal pa jo je arhitekt Juan de Herrera. Mogočno kraljevo palačo obdajajo obsežni vrtovi, ki so leta 1939 navdahnili španskega skladatelja Joaquina Rodriga, da je v Parizu ustvaril svoj Concerto de Aranjuez. Glasbena urednica Tjaša Krajnc pa je pred mikrofon povabila solista večera, vse bolj mednarodno uveljavljenega slovenskega kitarista Maka Grgića, ki bo s Komornim godalnim orkestrom Slovenske filharmonije zaigral Koncert iz Aranjueza Joaquina Rodriga.
Poslušajte pogovora z umetnostno zgodovinarko Saro Müller in s kitaristom Makom Grgićem.
V slavnostni dvorani Narodne galerije se bo ob 20.00 začel 2. koncert 19. cikla Sozvočje svetov.
Pred prenosom 1. koncerta cikla Sozvočje svetov je Narodna galerija Ljubljana pripravila predavanja umetnostnih zgodovinarjev o umetniških znamenitostih, povezanih s tematiko koncerta. Poslušajte pogovor novinarke Ize Pevec z umetnostno zgodovinarko Saro Müller, zaposleno v knjižnici Narodne galerije Ljubljana. Njeno področje delovanja je umetnost na prelom 19. v 20. stoletje. V Slavnostni dvorani galerije bo predavala o Palacio Real de Aranjuez / Kraljevi palači iz Aranjueza, ki jo je po naročilu španskega kralja Filipa II. postavil renesančni arhitekt in kipar Juan Bautistu de Toledo, dokončal pa jo je arhitekt Juan de Herrera. Mogočno kraljevo palačo obdajajo obsežni vrtovi, ki so leta 1939 navdahnili španskega skladatelja Joaquina Rodriga, da je v Parizu ustvaril svoj Concerto de Aranjuez. Glasbena urednica Tjaša Krajnc pa je pred mikrofon povabila solista večera, vse bolj mednarodno uveljavljenega slovenskega kitarista Maka Grgića, ki bo s Komornim godalnim orkestrom Slovenske filharmonije zaigral Koncert iz Aranjueza Joaquina Rodriga.
Svet se je ustavil, ljudje so ostali doma in na začetku karantene je morda še kdo mislil, da se bo med pandemijo zgodila renesansa kupovanja in branja knjig. Ni se. Če je bilo na začetku koronakrize in karantene mogoče slišati napovedi o renesansi branja, je po tednih izolacije jasno, da se ta ni zgodila. Založniški trgi po Evropi in svetu so v krču. V času, ko so potrošniški tako rekoč čez noč odkrili nakupovanje po spletu, to ne velja za knjige.
Karantena je preizkus za duha in telo. Po mesecu dni izolacije se v družinsko življenje počasi zajeda monotonost, ki jo je dobro razbiti. Zakaj ne z lutkami, se sprašuje višja predavateljica za področje lutkovnega, gledališkega in filmskega izražanja na oddelku za predšolsko vzgojo na Pegagoški fakulteti Univerze v Ljubljani, dr. Helena Korošec. "Lutke so tudi odličen medij za komunikacijo med staršem in otrokom ter med otroci samimi. Kot posrednik v komunikaciji celo izboljšujejo medsebojne odnose," pravi dr. Korošec in opozarja, da lahko marsikatero družinsko težavo v komunikacijskem smislu prenesemo na lutko, ki tako postane mediator družinskih odnosov. "Vem za primere, ko družine izdelajo lutke, potem pa se med seboj igrajo s pomočjo videopovezave, kar je otrokom zelo všeč. "Za domačo igro z lutkami ni treba v trgovino, dovolj je, da pobrskamo po predalih in omarah ter sami izdelamo raznovrstne lutke. Z njimi se lahko igramo, postorimo kaj po hiši, se učimo ali delamo domače naloge.
O individualno-kolektivnem spominu oziroma o zvočnem spominu, ki prek čustvovanja preplete sedanjost s preteklostjo Glasba: Ježek iz zgodnjega obdobja, Jožek in Ježek, Lili Marlen (Vlado Kreslin in Beltinška banda), Donna Clara, Valerija Heybal in drugi.
Glasba: Kje je moj mili dom, Če se bom ženil, Peščalka ali Sv. Konstantin, Lani sem možila se / Pozim, polet
Vabimo vas na potovanje v svet glasbe iz časa Vaše mladosti, mladosti naših staršev, babic in dedkov. O glasbi kot multimodialnem spodbujevalcu, ki vpliva na naš spomin, čustva in o različnih načinih uporabe glasbe – od samopomoči z glasbo do glasbene terapije in uporabe glasbe v medicinske namene.
Neveljaven email naslov