Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Podelitev nagrade za najboljšo kratko zgodbo 30. natečaja Programa Ars
V sredo, 15. septembra 2021, bo na Ljubljanskem gradu potekala slavnostna prireditev ob 30. natečaju za najboljšo kratko zgodbo. Ob tej priložnosti bo prvič podeljena nagrada Arsova lastovka.
Uredništvo za kulturo Tretjega programa Radia Slovenija – programa Ars je letos razpisalo že 30. natečaj za najboljšo kratko zgodbo, ki je potekal elektronsko. Na natečaj je prispelo 531 zgodb, strokovna žirija v sestavi dr. Alojzija Zupan Sosič, Diana Pungeršič in mag. Matej Venier, je izbrala zmagovalno zgodbo, Arsovo lastovko, in sedem zgodb uvrstila v ožji izbor.
Vseh 36 nagrajenih kratkih zgodb treh desetletij natečaja boste lahko našli na zvočnici ZKP RTV Slovenija od 15. septembra 2021 dalje.
Naslov zmagovalne zgodbe je že nekaj časa znan, v sredo, 15. septembra 2021, pa bodo v Hribarjevi dvorani na Ljubljanskem gradu, razkrili avtorja besedila.
Dogodek, ki ga bosta povezovala Maja Moll in Aleksander Golja, bo pospremil koncert tria LJD Ensemble z novo skladbo Milka Lazarja Simple pieces. Na slavnostni podelitvi Arsove lastovke bodo zmagovalno zgodbo Violina in žiletke, ki jo je režijsko zasnovala Špela Kravogel, interpretirali priznani dramski igralci Vesna Jevnikar, Jernej Kuntner, Blaž Šef, Matej Zemljič in Klara Kastelec.
Sreda, 15. 9. ob 19.30
Neposredni prenos: Podelitev Arsove lastovke
Podelitev nagrade za najboljšo kratko zgodbo 30. natečaja Programa Ars
V sredo, 15. septembra 2021, bo na Ljubljanskem gradu potekala slavnostna prireditev ob 30. natečaju za najboljšo kratko zgodbo. Ob tej priložnosti bo prvič podeljena nagrada Arsova lastovka.
Uredništvo za kulturo Tretjega programa Radia Slovenija – programa Ars je letos razpisalo že 30. natečaj za najboljšo kratko zgodbo, ki je potekal elektronsko. Na natečaj je prispelo 531 zgodb, strokovna žirija v sestavi dr. Alojzija Zupan Sosič, Diana Pungeršič in mag. Matej Venier, je izbrala zmagovalno zgodbo, Arsovo lastovko, in sedem zgodb uvrstila v ožji izbor.
Vseh 36 nagrajenih kratkih zgodb treh desetletij natečaja boste lahko našli na zvočnici ZKP RTV Slovenija od 15. septembra 2021 dalje.
Naslov zmagovalne zgodbe je že nekaj časa znan, v sredo, 15. septembra 2021, pa bodo v Hribarjevi dvorani na Ljubljanskem gradu, razkrili avtorja besedila.
Dogodek, ki ga bosta povezovala Maja Moll in Aleksander Golja, bo pospremil koncert tria LJD Ensemble z novo skladbo Milka Lazarja Simple pieces. Na slavnostni podelitvi Arsove lastovke bodo zmagovalno zgodbo Violina in žiletke, ki jo je režijsko zasnovala Špela Kravogel, interpretirali priznani dramski igralci Vesna Jevnikar, Jernej Kuntner, Blaž Šef, Matej Zemljič in Klara Kastelec.
Sreda, 15. 9. ob 19.30
Neposredni prenos: Podelitev Arsove lastovke
Vsebine Programa Ars
Pozavnist Nils Landgren ima številno navdušeno občinstvo tako doma na Švedskem kot tudi v Nemčiji, ki je skorajda njegova druga domovina. Igra jazz in funk, ustvaril pa je tudi lastno božično tradicijo. Že nekaj let namreč pripravlja koncertni program, ki ga imenuje Božič s prijatelji. Leta 2017 je skupina nastopila v Berwaldovi dvorani v Stockholmu, kjer je s svojo glasbo širila božično vzdušje.
Latvijski radio v Rigi prireja koncert z glasbo latvijskega skladatelja Ugisa Praulinša, ki ga je navdahnila glasba renesanse. Njegov glasbeni projekt z naslovom Pot luči bodo izvajali člani vokalnega ansambla Ars Antiqua Riga, in glasbeniki na orglah in baročnih pozavnah, izvajalcem pa se bo pri klaviaturah pridružil tudi skladatelj.
V okviru Evroradijskega božičnega dne Radio iz Kölna ponuja glasbo Georga Philippa Telemanna s koncertom v cerkvi Svete trojice v Kölnu. Na koncertu nastopajo solisti vokalnega ansambla Rheinische Kantorei in inštrumentalnega ansambla Das Kleine Konzert pod dirigentskim vodstvom Hermanna Maxa. Glasbeniki bodo izvedli pet kantat Georga Philippa Telemanna, ki jih je ta za verske obrede v božičnem času napisal med svojim bivanjem v Frankfurtu in Hamburgu.
Finski radio že 26. leto zapored v okviru Evroradijskega božičnega dne ponuja koncert iz cerkve Kallio v Helsinkih. Tokrat bo nastopila finska pevka Maria Ylipää in njen ansambel, ki bo izvajal spored raznovrstne božične glasbe, tradicionalne in nove božične skladbe. Z Mario Ylipää nastopajo kitarist Marzi Nyman, akordeonist Niko Kumpuvaara in kontrabasist Ville Herrala.
Začnimo pri wuhobranu, neologizmu leta 2020. Komisijo je navdušil z izvirnostjo in pozitivnim pomenom. Gre za izdelek, ki je donacija prostovoljcev zdravstvenemu osebju in se ga ne sme preprodajati. Skrbi za to, da trakci maske pri dolgotrajni rabi ne ožulijo ušes. Ker se piše z dvojnim w, pa ima še dodaten pomen, saj jo lahko povezujemo s kitajskim mestom Wuhan, kjer naj bi se pandemija začela. Finalistke za besedo leta niso tako presenetljive. So pa zanimivi razlogi za njihov izbor. Kolesarjenje je beseda, ki se nanaša tako na slovenski zmagi na kolesarski dirki po Franciji kot tudi na proteste. Beseda šolotožje presenetljivo označuje, kako zelo letos starši in otroci pogrešajo šolo. Mehurček je slovenski prevod za social bubble, ki obenem spominja na slovensko klasiko, knjigo pesmi za otroke Otona Župančiča Mehurčki. Zoom se nanaša na aplikacijo za videoklice, zanimive pa so izpeljanke kot sta zoomati ali zoomer. Slovenska posebnost je besedna zveza 14 dni, ker že od marca poslušamo, da je naslednjih 14 dni ključnih, kritičnih. Beseda ne-leto dobro opiše letošnje leto. Rahljanje je v zvezi s epidemijo pozitivna beseda, cepivo nekateri dojemajo negativno, karantena je redko pozitivna, predihovalnik prav tako, vsekakor pa bi se vsi strinjali, da je med najbolj negativnimi letos beseda pozitiven. Akcija poteka na pobudo Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU, spletnega portala RTV Slovenija in časopisne hiše Delo. Tudi letos vzporedno poteka izbor kretnje leta, nad katero bdi Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije. Glasovanje med finalistkami bo potekalo med 4. in 11. januarjem 2021.
Leta 2025 bo eno od slovenskih mest nosilo naziv Evropska prestolnica kulture (EPK). V ožji izbor so se uvrstili Ljubljana, Nova Gorica, Ptuj in Piran. Kdo bo nosilec laskavega naziva, bo znano popoldne.
Neveljaven email naslov