Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Premiera 23. koncerta v Komornem studiu
Iz studia 26 Radia Slovenija boste lahko nocoj ob 20.00 poslušali že 23. koncert v Komornem studiu. Na radijskem koncertu bodo prvič zvenela trobila, pester, virtuozen in privlačen spored bo izvedel priznani slovenski trobilni kvintet SiBrass.
Nastopil bo priznani trobilni kvintet SiBrass, ki so ga leta 2011 ustanovili člani Orkestra Slovenske filharmonije in Simfoničnega orkestra RTV Slovenija. V sedanji zasedbi kvinteta SiBrass igrajo izvrstni trobilci: trobentača Franc Kosem in Jure Gradišnik ter hornist Mihajlo Bulajić, ki so člani kvinteta od ustanovitve, in mlajša člana: pozavnist Žan Tkalec in tubist Rok Vilhar. Repertoar kvinteta obsega izvirne skladbe za trobilni kvintet in priredbe za to zasedbo od renesanse in baroka do klasicizma, iz 20. in 21. stoletja ter naročena nova dela in prve izvedbe del slovenskih skladateljev. Trobilce privlačijo izzivi solističnega in komornega muziciranje ter raziskovanje novih zvočnih možnosti v izvajanju sodobne glasbe za trobila, kot virtuozni solisti pa sodelujejo tudi z drugimi priznanimi mojstri trobil pri nas in v tujini.
Trobentač kvinteta Franc Kosem:
''Pri izbiri programa nas vodi preprosta radovednost, osredotočimo pa se tako, da se vedno zazremo v ocean možnosti, ki danes obstajajo, in vse, kar je napisano ali prirejeno za trobilni kvintet, damo na notna stojala, preizkusimo in poskušamo izbrati tisto, kar nam dobro zveni, da lahko to potem tudi igramo pred občinstvom. Pri snovanju programa sledimo tudi domačim skladateljem in uveljavljeni praksi, da predstavimo čim bolj raznolik nabor glasbenih stilov. Poiščemo kompozicije, ki so nam zanimive, ki nas pritegnejo in se zanje odločimo, potem, ko jih preizkusimo, da imajo potencial, da dobro zazvenijo in jih lahko z veseljem igramo.''
Priznani trobilci bodo na koncertu predstavili raznoliko komorno glasbo – v izvirniku za trobilni kvintet in odlične sodobne priredbe skladb iz starejših obdobij za druge zasedbe: renesančnega skladatelja Iacobusa Gallusa, Janeza Krstnika Dolarja iz baročnega obdobja 2. polovice 17. stoletja, poznobaročnih skladateljev Tomasa Albinonija in Johanna Sebastiana Bacha ter klasicista Wolfganga Amadeusa Mozarta, iz 20. stoletja pa Leonarda Bernsteina in pomembnih slovenskih glasbenih ustvarjalcev: Uroša Kreka ob 100-letnici skladateljevega rojstva ter skladatelja jazzovske in popularne glasbe Mojmirja Sepeta in Lojzeta Krajnčana, dirigenta in glasbenega vodje Big Banda RTV Slovenija.
Četrtek, 24. 2. ob 20.00
Komorni studio: Koncert izvaja Trobilni kvintet SiBrass
Premiera 23. koncerta v Komornem studiu
Iz studia 26 Radia Slovenija boste lahko nocoj ob 20.00 poslušali že 23. koncert v Komornem studiu. Na radijskem koncertu bodo prvič zvenela trobila, pester, virtuozen in privlačen spored bo izvedel priznani slovenski trobilni kvintet SiBrass.
Nastopil bo priznani trobilni kvintet SiBrass, ki so ga leta 2011 ustanovili člani Orkestra Slovenske filharmonije in Simfoničnega orkestra RTV Slovenija. V sedanji zasedbi kvinteta SiBrass igrajo izvrstni trobilci: trobentača Franc Kosem in Jure Gradišnik ter hornist Mihajlo Bulajić, ki so člani kvinteta od ustanovitve, in mlajša člana: pozavnist Žan Tkalec in tubist Rok Vilhar. Repertoar kvinteta obsega izvirne skladbe za trobilni kvintet in priredbe za to zasedbo od renesanse in baroka do klasicizma, iz 20. in 21. stoletja ter naročena nova dela in prve izvedbe del slovenskih skladateljev. Trobilce privlačijo izzivi solističnega in komornega muziciranje ter raziskovanje novih zvočnih možnosti v izvajanju sodobne glasbe za trobila, kot virtuozni solisti pa sodelujejo tudi z drugimi priznanimi mojstri trobil pri nas in v tujini.
Trobentač kvinteta Franc Kosem:
''Pri izbiri programa nas vodi preprosta radovednost, osredotočimo pa se tako, da se vedno zazremo v ocean možnosti, ki danes obstajajo, in vse, kar je napisano ali prirejeno za trobilni kvintet, damo na notna stojala, preizkusimo in poskušamo izbrati tisto, kar nam dobro zveni, da lahko to potem tudi igramo pred občinstvom. Pri snovanju programa sledimo tudi domačim skladateljem in uveljavljeni praksi, da predstavimo čim bolj raznolik nabor glasbenih stilov. Poiščemo kompozicije, ki so nam zanimive, ki nas pritegnejo in se zanje odločimo, potem, ko jih preizkusimo, da imajo potencial, da dobro zazvenijo in jih lahko z veseljem igramo.''
Priznani trobilci bodo na koncertu predstavili raznoliko komorno glasbo – v izvirniku za trobilni kvintet in odlične sodobne priredbe skladb iz starejših obdobij za druge zasedbe: renesančnega skladatelja Iacobusa Gallusa, Janeza Krstnika Dolarja iz baročnega obdobja 2. polovice 17. stoletja, poznobaročnih skladateljev Tomasa Albinonija in Johanna Sebastiana Bacha ter klasicista Wolfganga Amadeusa Mozarta, iz 20. stoletja pa Leonarda Bernsteina in pomembnih slovenskih glasbenih ustvarjalcev: Uroša Kreka ob 100-letnici skladateljevega rojstva ter skladatelja jazzovske in popularne glasbe Mojmirja Sepeta in Lojzeta Krajnčana, dirigenta in glasbenega vodje Big Banda RTV Slovenija.
Četrtek, 24. 2. ob 20.00
Komorni studio: Koncert izvaja Trobilni kvintet SiBrass
Vsebine Programa Ars
Pozavnist Nils Landgren ima številno navdušeno občinstvo tako doma na Švedskem kot tudi v Nemčiji, ki je skorajda njegova druga domovina. Igra jazz in funk, ustvaril pa je tudi lastno božično tradicijo. Že nekaj let namreč pripravlja koncertni program, ki ga imenuje Božič s prijatelji. Leta 2017 je skupina nastopila v Berwaldovi dvorani v Stockholmu, kjer je s svojo glasbo širila božično vzdušje.
Latvijski radio v Rigi prireja koncert z glasbo latvijskega skladatelja Ugisa Praulinša, ki ga je navdahnila glasba renesanse. Njegov glasbeni projekt z naslovom Pot luči bodo izvajali člani vokalnega ansambla Ars Antiqua Riga, in glasbeniki na orglah in baročnih pozavnah, izvajalcem pa se bo pri klaviaturah pridružil tudi skladatelj.
V okviru Evroradijskega božičnega dne Radio iz Kölna ponuja glasbo Georga Philippa Telemanna s koncertom v cerkvi Svete trojice v Kölnu. Na koncertu nastopajo solisti vokalnega ansambla Rheinische Kantorei in inštrumentalnega ansambla Das Kleine Konzert pod dirigentskim vodstvom Hermanna Maxa. Glasbeniki bodo izvedli pet kantat Georga Philippa Telemanna, ki jih je ta za verske obrede v božičnem času napisal med svojim bivanjem v Frankfurtu in Hamburgu.
Finski radio že 26. leto zapored v okviru Evroradijskega božičnega dne ponuja koncert iz cerkve Kallio v Helsinkih. Tokrat bo nastopila finska pevka Maria Ylipää in njen ansambel, ki bo izvajal spored raznovrstne božične glasbe, tradicionalne in nove božične skladbe. Z Mario Ylipää nastopajo kitarist Marzi Nyman, akordeonist Niko Kumpuvaara in kontrabasist Ville Herrala.
Začnimo pri wuhobranu, neologizmu leta 2020. Komisijo je navdušil z izvirnostjo in pozitivnim pomenom. Gre za izdelek, ki je donacija prostovoljcev zdravstvenemu osebju in se ga ne sme preprodajati. Skrbi za to, da trakci maske pri dolgotrajni rabi ne ožulijo ušes. Ker se piše z dvojnim w, pa ima še dodaten pomen, saj jo lahko povezujemo s kitajskim mestom Wuhan, kjer naj bi se pandemija začela. Finalistke za besedo leta niso tako presenetljive. So pa zanimivi razlogi za njihov izbor. Kolesarjenje je beseda, ki se nanaša tako na slovenski zmagi na kolesarski dirki po Franciji kot tudi na proteste. Beseda šolotožje presenetljivo označuje, kako zelo letos starši in otroci pogrešajo šolo. Mehurček je slovenski prevod za social bubble, ki obenem spominja na slovensko klasiko, knjigo pesmi za otroke Otona Župančiča Mehurčki. Zoom se nanaša na aplikacijo za videoklice, zanimive pa so izpeljanke kot sta zoomati ali zoomer. Slovenska posebnost je besedna zveza 14 dni, ker že od marca poslušamo, da je naslednjih 14 dni ključnih, kritičnih. Beseda ne-leto dobro opiše letošnje leto. Rahljanje je v zvezi s epidemijo pozitivna beseda, cepivo nekateri dojemajo negativno, karantena je redko pozitivna, predihovalnik prav tako, vsekakor pa bi se vsi strinjali, da je med najbolj negativnimi letos beseda pozitiven. Akcija poteka na pobudo Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU, spletnega portala RTV Slovenija in časopisne hiše Delo. Tudi letos vzporedno poteka izbor kretnje leta, nad katero bdi Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije. Glasovanje med finalistkami bo potekalo med 4. in 11. januarjem 2021.
Leta 2025 bo eno od slovenskih mest nosilo naziv Evropska prestolnica kulture (EPK). V ožji izbor so se uvrstili Ljubljana, Nova Gorica, Ptuj in Piran. Kdo bo nosilec laskavega naziva, bo znano popoldne.
Neveljaven email naslov