Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kako natančni smo lahko pri napovedovanju mobilnosti v prihodnosti?
Vemo da bo tudi jutri pomembna. Celo ključna. Na kaj najprej pomislimo, ko rečemo, da bo popolnoma drugačna. Da bo elektrificirana. Pa povezana, deljena in avtonomna.
Pa je to res vse kar lahko vemo o prihodni mobilnosti. Janez Martinčič in Andrej Brglez povesta, da vemo še veliko več, a da bo treba novo prihodnost najprej tudi živeti v posebnem mestu - laboratoriju, ki ga na Japonskem gradi Toyota in v katerem se bodo ljudje naučili živeti z roboti. Ne samo avtomobilskimi, ampak tudi s številnimi drugimi.
Toyota načrtuje zgraditi pravo mesto, kjer bo živela pisana druščin ljudi. Preučevali bodo in se učili, kako se bodo znašli v odnosu do strojev, ki bodo skrbeli praktično za vse.
Ko rečemo, da bo mobilnost v prihodnosti popolnoma drugačna, na kaj najprej pomislimo. Da bo elektrificirana. Pa povezana, deljena in avtonomna. Najprej je treba razumeti, kaj pravzaprav vse to pomeni, potem pa pomisliti, da vemo veliko več, da naše premišljevanje lahko seže še precej dlje. Toyota načrtuje zgraditi pravo mesto, kjer bo živela pisana druščin ljudi. Preučevali bodo in se učili, kako se bodo znašli v odnosu do strojev, ki bodo skrbeli praktično za vse. Andrej Brglez se sprašuje, ali bi lahko že danes otroke opozorili na to, kar prihaja, da nas in njih ne bi prihodnost ujela nepripravljene. Sobivanje z roboti je tu in na to je treba biti pripravljen.
Ker enoprostorni avtomobili niso več tako modni, kot so bili nekdaj, marsikdo pa ima rad veliko prostora, so snovalci hitro našli novo kombinacijo. Zadnje čase so na zmagovitem pohodu športna terenska vozila; kaj ko bi jih malo raztegnili in povečali njihovo prostornost ter jih s tem približali enoprostornim avtomobilom, so si rekli. Eden tipičnih predstavnikov je Volkswagnov Tiguan, ki so mu dodali dobra dva decimetra dolžine in ga poimenovali »Allspace«. O prostornosti spredaj ne bi izgubljali besed, tudi na zadnji klopi je še dovolj udobja za tri, obstaja pa še možnost dodatka dveh zložljivih sedežev v prtljažnik. Testni allspace jih ni imel, predvidevamo, da pretiranega udobja na njih ni, zato smo bili zadovoljni, da je bilo vseh 700 litrov zadaj na voljo za prtljago. Lahko si omislite manj zmogljiv, 110-kilovatni turbodizel, lahko tudi 176- kilovatnega, ki je že prav športno zmogljiv, vendar se je nam 140-kilovatni, ki je poganjal preizkusno vozilo (v kombinaciji z dvosklopčnim sedemstopenjskim samodejnim menjalnikom), zdel kar pravi. Dovolj poskočen je, če je treba, in ima primerno povprečno porabo – približno sedem litrov. Z bogatim naborom opreme, ki je dodatno zajemala še paket R-line edition – ta poskrbi za nekoliko bolj dinamičen videz in vožnjo – pa s prijetnimi materiali in odlično izdelavo je Tiguan Allspace prav imeniten in udoben družinski prevoznik, ki bi razveselil vsakega družinskega člana, o tem smo prepričani. Toda cena, ki krepko presega 40 tisočakov, žal onemogoča, da bi se ta varni in moderni avtomobil zapeljal še v kakšno garažo več …
Zdaj pa k novostim. Nova Škoda octavia je že tu; prostorna, tehnično dovršena, modernejša. Sicer smo slišali, da bo prodaja Škod v letošnjem letu nekoliko manjša od sedem tisoč, a kot je povedal Petr Podlipny, vodja znamke Škoda v Sloveniji, jim je letos uspelo obdržati približno enak obseg prodaje, kljub temu da je trg skromnejši za tretjino. Ve se, da je octavia paradni konj avtomobilske znamke in jih vsako leto prodajo vsaj 2.500. Zdaj so jih samo v juniju prodali že 400, kar spet kaže na uspešnost modela. Čeprav je v novi limuzinski izvedbi octavia s svojimi kupejevskimi potezami tudi privlačna, pa bo velika večina prodanih v karavanski izvedbi, ki se lahko pohvali s 640 litrskim prtljažnim prostorom, kar je še za 40 litrov več od limuzinske izvedbe. Med vsemi dobrotami, ki jih prinaša nova octavia, naj posebej omenim, da je to prva Škoda s prikazovalnikom »head-up«, z elektronskim načinom pretikanja samodejnega menjalnika, prvič tudi s tripodročno klimatsko napravo, ponuja pa tudi matrične žaromete LED. Cene za osnovni model z litrskim TSI motorjem se pri nas začenjajo pri 17.700 evrih, karavanska izvedba je 700 evrov dražja.
K nam je tudi že zapeljal prenovljeni, kot pravijo, edini ultra kompaktni športni terenec, Suzuki ignis. Spremenjen videz poudarjajo nova maska in odbijači, notranjost pa so zasnovali v futurističnem urbanem stilu. Ignisa zdaj poganja izboljšan 1.2 DualJet motor, tudi v kombinaciji z blagim hibridnim sistemom, najvišja stopnja opreme prinaša tudi brezstopenjski samodejni menjalnik CVT.
Za jesen pa Suzuki obljublja robustnega športnega SUV-ja ACROSS, ki bo opremljen z izpopolnjenim priključnim hibridnim sistemom in elektronskim štirikolesnim pogonom. ACROSS je prvi model, ki ga dobavlja Toyota v okviru poslovnega sporazuma med Toyoto in Suzukijem.
Po otvoritvi objekta Cupra Garage in predstavitvi modela Cupra leon, zdaj pri Cupri za jesen napovedujejo prihod prvega modela, ki je bil razvit posebej za znamko Cupra, to je formentor. Sodoben in atraktiven križanec, ki je dobil ime po rtu na španskem otoku Majorka, bo na voljo s široko paleto motorjev, tudi z 228 kilovatnim bencinskim.
Pri Renaultu beležijo komercialno oživljanje evropske prodaje vozil. Tako so v juniju zabeležili rekordno število naročil za električni model Zoe, več kot 11 tisoč, in le nekaj manj registracij; preko sedem tisoč v Franciji, ki je sicer največji trg za električna vozila, skoraj dva tisoč v Nemčiji, pri nas pa je bil s 45 prodanimi primerki v juniju Zoe tudi najbolje prodajano električno vozilo.
AMZS je tudi letos pripeljala do konca Izbor za najboljšo mlado voznico in voznika Slovenije. Po tem, ko se je prijavilo več kot 4.500 fantov in deklet, jih je pred dnevi 20 nastopilo v finalu. Najbolje sta se z izzivi spoprijela in na koncu osvojila naslov Najboljši za volanom študentka arhitekture iz Vira pri Domžalah Petra Prašnikar in bodoči 23-letni inženir strojništva iz Krškega Matej Gorjan. Za nagrado se bosta lahko eno leto vozila vsak s svojo Fordovo pumo.
866 epizod
Avtomobilsko prometne minute so namenjene novostim na avtomobilskem trgu, tako svetovnim predstavitvam, kot tudi novim avtomobilom, ki so na voljo kupcem v Sloveniji.
Kako natančni smo lahko pri napovedovanju mobilnosti v prihodnosti?
Vemo da bo tudi jutri pomembna. Celo ključna. Na kaj najprej pomislimo, ko rečemo, da bo popolnoma drugačna. Da bo elektrificirana. Pa povezana, deljena in avtonomna.
Pa je to res vse kar lahko vemo o prihodni mobilnosti. Janez Martinčič in Andrej Brglez povesta, da vemo še veliko več, a da bo treba novo prihodnost najprej tudi živeti v posebnem mestu - laboratoriju, ki ga na Japonskem gradi Toyota in v katerem se bodo ljudje naučili živeti z roboti. Ne samo avtomobilskimi, ampak tudi s številnimi drugimi.
Toyota načrtuje zgraditi pravo mesto, kjer bo živela pisana druščin ljudi. Preučevali bodo in se učili, kako se bodo znašli v odnosu do strojev, ki bodo skrbeli praktično za vse.
Ko rečemo, da bo mobilnost v prihodnosti popolnoma drugačna, na kaj najprej pomislimo. Da bo elektrificirana. Pa povezana, deljena in avtonomna. Najprej je treba razumeti, kaj pravzaprav vse to pomeni, potem pa pomisliti, da vemo veliko več, da naše premišljevanje lahko seže še precej dlje. Toyota načrtuje zgraditi pravo mesto, kjer bo živela pisana druščin ljudi. Preučevali bodo in se učili, kako se bodo znašli v odnosu do strojev, ki bodo skrbeli praktično za vse. Andrej Brglez se sprašuje, ali bi lahko že danes otroke opozorili na to, kar prihaja, da nas in njih ne bi prihodnost ujela nepripravljene. Sobivanje z roboti je tu in na to je treba biti pripravljen.
Ker enoprostorni avtomobili niso več tako modni, kot so bili nekdaj, marsikdo pa ima rad veliko prostora, so snovalci hitro našli novo kombinacijo. Zadnje čase so na zmagovitem pohodu športna terenska vozila; kaj ko bi jih malo raztegnili in povečali njihovo prostornost ter jih s tem približali enoprostornim avtomobilom, so si rekli. Eden tipičnih predstavnikov je Volkswagnov Tiguan, ki so mu dodali dobra dva decimetra dolžine in ga poimenovali »Allspace«. O prostornosti spredaj ne bi izgubljali besed, tudi na zadnji klopi je še dovolj udobja za tri, obstaja pa še možnost dodatka dveh zložljivih sedežev v prtljažnik. Testni allspace jih ni imel, predvidevamo, da pretiranega udobja na njih ni, zato smo bili zadovoljni, da je bilo vseh 700 litrov zadaj na voljo za prtljago. Lahko si omislite manj zmogljiv, 110-kilovatni turbodizel, lahko tudi 176- kilovatnega, ki je že prav športno zmogljiv, vendar se je nam 140-kilovatni, ki je poganjal preizkusno vozilo (v kombinaciji z dvosklopčnim sedemstopenjskim samodejnim menjalnikom), zdel kar pravi. Dovolj poskočen je, če je treba, in ima primerno povprečno porabo – približno sedem litrov. Z bogatim naborom opreme, ki je dodatno zajemala še paket R-line edition – ta poskrbi za nekoliko bolj dinamičen videz in vožnjo – pa s prijetnimi materiali in odlično izdelavo je Tiguan Allspace prav imeniten in udoben družinski prevoznik, ki bi razveselil vsakega družinskega člana, o tem smo prepričani. Toda cena, ki krepko presega 40 tisočakov, žal onemogoča, da bi se ta varni in moderni avtomobil zapeljal še v kakšno garažo več …
Zdaj pa k novostim. Nova Škoda octavia je že tu; prostorna, tehnično dovršena, modernejša. Sicer smo slišali, da bo prodaja Škod v letošnjem letu nekoliko manjša od sedem tisoč, a kot je povedal Petr Podlipny, vodja znamke Škoda v Sloveniji, jim je letos uspelo obdržati približno enak obseg prodaje, kljub temu da je trg skromnejši za tretjino. Ve se, da je octavia paradni konj avtomobilske znamke in jih vsako leto prodajo vsaj 2.500. Zdaj so jih samo v juniju prodali že 400, kar spet kaže na uspešnost modela. Čeprav je v novi limuzinski izvedbi octavia s svojimi kupejevskimi potezami tudi privlačna, pa bo velika večina prodanih v karavanski izvedbi, ki se lahko pohvali s 640 litrskim prtljažnim prostorom, kar je še za 40 litrov več od limuzinske izvedbe. Med vsemi dobrotami, ki jih prinaša nova octavia, naj posebej omenim, da je to prva Škoda s prikazovalnikom »head-up«, z elektronskim načinom pretikanja samodejnega menjalnika, prvič tudi s tripodročno klimatsko napravo, ponuja pa tudi matrične žaromete LED. Cene za osnovni model z litrskim TSI motorjem se pri nas začenjajo pri 17.700 evrih, karavanska izvedba je 700 evrov dražja.
K nam je tudi že zapeljal prenovljeni, kot pravijo, edini ultra kompaktni športni terenec, Suzuki ignis. Spremenjen videz poudarjajo nova maska in odbijači, notranjost pa so zasnovali v futurističnem urbanem stilu. Ignisa zdaj poganja izboljšan 1.2 DualJet motor, tudi v kombinaciji z blagim hibridnim sistemom, najvišja stopnja opreme prinaša tudi brezstopenjski samodejni menjalnik CVT.
Za jesen pa Suzuki obljublja robustnega športnega SUV-ja ACROSS, ki bo opremljen z izpopolnjenim priključnim hibridnim sistemom in elektronskim štirikolesnim pogonom. ACROSS je prvi model, ki ga dobavlja Toyota v okviru poslovnega sporazuma med Toyoto in Suzukijem.
Po otvoritvi objekta Cupra Garage in predstavitvi modela Cupra leon, zdaj pri Cupri za jesen napovedujejo prihod prvega modela, ki je bil razvit posebej za znamko Cupra, to je formentor. Sodoben in atraktiven križanec, ki je dobil ime po rtu na španskem otoku Majorka, bo na voljo s široko paleto motorjev, tudi z 228 kilovatnim bencinskim.
Pri Renaultu beležijo komercialno oživljanje evropske prodaje vozil. Tako so v juniju zabeležili rekordno število naročil za električni model Zoe, več kot 11 tisoč, in le nekaj manj registracij; preko sedem tisoč v Franciji, ki je sicer največji trg za električna vozila, skoraj dva tisoč v Nemčiji, pri nas pa je bil s 45 prodanimi primerki v juniju Zoe tudi najbolje prodajano električno vozilo.
AMZS je tudi letos pripeljala do konca Izbor za najboljšo mlado voznico in voznika Slovenije. Po tem, ko se je prijavilo več kot 4.500 fantov in deklet, jih je pred dnevi 20 nastopilo v finalu. Najbolje sta se z izzivi spoprijela in na koncu osvojila naslov Najboljši za volanom študentka arhitekture iz Vira pri Domžalah Petra Prašnikar in bodoči 23-letni inženir strojništva iz Krškega Matej Gorjan. Za nagrado se bosta lahko eno leto vozila vsak s svojo Fordovo pumo.
Z vso odgovornostjo do javnosti in njene električne mobilnosti si upamo kot eni redkih zatrditi: »Električna mobilnost je predvsem sijajna marketinška kategorija!« Je sijajen oglasni pano za zelene aspiracije vladajočih elit, a do njene splošne uporabe bodo pretekla desetletja. Renault je ob tem eden redkih proizvajalcev, ki vsaj po našem razumevanju vidi električno prihodnost tako, kot se bo na koncu tudi udejanjila: kot eno izmed alternativ fosilnim gorivom, in Renaultev avtomobil Zoe, ne glede na to, da ga konkurenca zasmehuje kot zastarelega, predstavlja natanko to, kar električna vozila zdaj so: delno eksotična mobilna alternativa z določenim potencialom.
Ker je praznik dela, bo spregovori nekdo, katerega delo je vse prej kot enostavno in lahko, je tudi nepredvidljivo in nevarno. Henrik Ivanšek iz Ponikve pri Šentjurju je eden tistih, ki za volanom preživi več kot tretjino dneva, tovornjak je njegova pisarna že od leta 1983. Dogodivščin – takih in drugačnih se je v teh letih nabralo nešteto. Navdušenje nad kamioni pa ga je zgrabilo – podobno kot mnoge otroke, že zelo zgodaj.
Kljub temu, da je okoli avtonomne vožnje še kar nekaj negotovosti in nedorečenosti (o tem smo že večkrat govorili), pa nekateri z velikim veseljem oglašujejo vožnjo brez sodelovanja voznika, prednjači pa predvsem Tesla. Zdaj so glas dvignili nekateri pomembni proizvajalci, ki opozarjajo, da z avtonomno vožnjo ne gre hiteti in da je potrebno še prej urediti nekatera tehnična in zakonska določila. Andrej Brglez poudarja, da je v vozilih že kopica asistenčnih sistemov, da jih bo tudi vedno več, zato se da občasno prepustiti vodenje vozila robotu, a še vedno mora biti šofer pozoren in odgovoren za vsem kar se zgodi.
Dandanes so motoristične čelade veliko bolj zračne, prav tako tudi zaščitne obleke, a ko je vročina tista prava, potem je jasno, da je tudi motoristom vroče.
Dandanes so motoristične čelade veliko bolj zračne, prav tako tudi zaščitne obleke, a ko je vročina tista prava, potem je jasno, da je tudi motoristom vroče.
Nekateri avtomobilski proizvajalci razmišljajo, da bi v vozilih ponudili sistem, ki bi prevzel odgovornost avtonomne vožnje, vendar pa bi voznik moral biti v kočljivih situacijah, ki jim avto sam ne bi bil kos, sposoben v desetih sekundah prevzeti nadzor. Andrej Brglez trdi, da bi na ta način zašli na negotovo sivo področje mobilnosti. Varneje bi bilo preskočiti tretjo stopnjo avtonomne vožnje in vstopiti v četrto, kjer avtomobil lahko pelje sam, a le na točno določenih in označenih odsekih avtocest.
Zdaj že kar pogosto slišimo koga, ki se pohvali, da je že toliko in toliko kilometrov njegov avtomobil peljal samostojno, da mu je vsaj za nekaj časa prepustil upravljanje. S pomočjo aktivnega tempomata in sistema, ki avtomobil vsaj določen čas pelje po sredini voznega pasu, se da vožnjo prepustiti avtomobilu. A sistem, ki preprečuje, da bi vozilo zapeljalo čez linijo voznega pasu, deluje le nekaj časa, potem pa običajno pozove voznika, naj spet sam prevzame volan. Voznik se dotakne volana in potem avtomobil spet prevzame krmilo. Postopek se lahko ponavlja in na ta način si lahko voznik pričara približek avtonomne vožnje, ki pa seveda to v resnici ni. Gre za dobrodošlo pomoč asistenčnih sistemov, sicer pa je za vse še stoodstotno odgovoren voznik, opozarja Andrej Brglez.
Še zadnji pogled na ženevski salon, ki je sicer že zaprl vrata za obiskovalce. Elektronski sistem je zadnji dan, torej v nedeljo zvečer zaznal nekaj več kot 600 tisoč obiskovalcev, kar je približno 9 odstotkov manj kot lani. So pa seveda bolj množično v uporabi druge oblike spremljanja tamkajšnjega dogajanja. Tokrat se Andrej Brglez ozira na tiste najdražje športne in superluksuzne avtomobile. Mnoge poganja tudi elektrika, veliko pa še vedno bencin in dizel. Kakšen je smisel razstavljanja tovrstnih požrešnih vozil v luči čim bolj ekološke usmerjenosti v prihodnost. Kam so odpeljali Bugattija, ki ga cenijo na 16,7 milijona evrov.
Sprehod po ženevskem salonu, ki je ta teden še odprt. Andrej Brglez je ugotovil, da izstopata predvsem dva avtomobila, ki občutno kreirata prodajne številke pri nas – Renault clio in Peugeot 208. Predvsem clio (ki je nekako tudi naš) vsaj na zunaj ne prinaša revolucionarnih sprememb, sta pa oba nova avtomobila naredila velik korak naprej, kar zadeva kvaliteto izdelave in opremljenost s sodobnimi asistenčnimi sistemi. Peugeot 208 prihaja z bencinskimi in dizelskimi motorji, pa tudi v električni verziji ter tudi s samodejnimi menjalniki, ki jih Peugeot v zadnjem času tudi pri nas že uspešno uvaja v večjih modelih. Pisane ponudbe električnih vozil smo v zadnjih letih po salonih tudi vajeni, tokrat je morda nekaj posebnega vendarle novi Audi e-tron. Gre za sicer polnokrven premijski Audi, katerega posebnost je električni pogon.
Če bi šli v Ženevo in se sprehodili po razstavnih prostorih, bi med sijočo pločevino našli kar nekaj zelo dragih primerkov. Sicer pa največ pozornosti tam kradeta novi Renault clio in Peugeot 208, vodilni možje avtomobilske industrije pa poudarjajo, da težje najdejo skupni jezik s politiko kot nekdaj. V navadi je zdaj že nekaj časa, da v Ženevi pred otvoritvijo salona razglasijo tudi Evropski avto leta. Tokrat se je zgodilo prvič, da sta po glasovanju 60 specializiranih novinarjev iz 23 držav dva avtomobila prejela enako število točk, in sicer Jaguar I-Pace in Alpine A110. Naslov je na koncu osvojil Jaguar I-Pace, ker so ga novinarji večkrat postavili na prvo mesto.
Pozivom za uvedbo obveznega vgrajevanja sistema za samodejno zaviranje v sili za vse avtomobile so se pred časom pridružili tudi Združeni narodi – zakonodajni predlog so podpisali predstavniki 40 držav. Evropski parlament je obvezno vgrajevanje takšnega sistema sprejel kot del resolucije o reševanju življenj leta 2017. Tudi mi pozdravljamo vse pobude za obvezno uvedbo »asistenta« za zaviranje v sili, a obenem ugotavljamo, da je treba natančno določiti standarde. Praksa je tudi pokazala, da običajno preteče zelo dolgo časa, da se kakšen varnostni dodatek začne serijsko vgrajevati v vozila in bojimo se, da bo tudi tokrat tako.
Rdeča luč na semaforju jasno sporoča, da se moramo ustaviti – tako je po zakonu, tako so nas učili in še učijo. A če je križišče pregledno in imate namen zaviti desno, bi morda lahko tudi pri nas (ponekod to že počno) poskusili z vožnjo čez rdečo luč. Seveda ne gre povsod, pa tudi določena pravila je treba upoštevati, recimo obvezno je treba ustaviti in se prepričati, če je zavijanje varno. V anketi vas je bila tretjina za to, da bi zavijanje desno pri rdeči poskusno uvedli tudi pri nas.
Skoraj ne verjamem, da ne bi tudi vas že kdaj prijelo, da bi, ko ste stali na preglednem križišču pri rdeči luči, smuknili desno, ker res ni bilo nikogar nikjer. A to je po zakonu pri nas enostavno vožnja čez rdečo in zato tudi kaznivo. Marsikje v tujini je drugače, ponekod je to že dolgoletna praksa, naši severni sosedje ravno zdaj preizkušajo, ali bi to povečalo pretočnost prometa in ne zmanjšalo prometne varnosti. Tudi pri nas se je pred časom že šušljalo o morebitnih tovrstnih eksperimentih, a je potem vse potihnilo. Zanima nas, če bi vi bili za, da to morda le preizkusimo tudi pri nas.
DAB sprejemnik dandanes v avtomobilih ni več redkost, je pa EU pred kratkim naložila članicam, da v dveh letih prilagodijo zakonodajo, po kateri bodo morali biti vsi avtomobili v prodaji serijsko opremljeni z radii, ki bodo sprejemali digitalni signal. Ta omogoča nemoten in kvaliteten sprejem, večjo izbiro programov in še nekatere dodatne funkcije. Z digitalnim signalom je v Sloveniji trenutno pokritih 89 odstotkov avtocest in hitrih cest in 70 odstotkov gospodinjstev. Največja uporabnost sistema pa se kaže v avtomobilih – če torej danes kupujete avto, bodite pozorni tudi na sprejemnik, opozarja vodja organizacijske enote Oddajniki in zveze RTV Miran Dolenec.
Dve veji razmišljanja, razvoja avtonomne vožnje obstajata. Prva je, da bi vozilo sodelovalo z ostalimi in bi delilo podatke v oblaku, ki bi bil tako operater mobilnosti, druga pa – in s to se avtomobilisti bolj ukvarjajo, da bi vsak avto sam imel tako močno pamet, da bi bil sposoben se voziti sam in sobivati z ostalimi. V prehodni fazi pa bi moral robot tudi čim bolje razumeti človeške vozniške navade, da bi se lahko čim lažje znašel med človeškimi vozniki. Ker so vozniške navade, razvade in napake lahko različne po področjih in državah, bi imel avtomobil več prilagojenih programov, načinov vožnje, da bi čim bolje razumel navade voznikov in prilagodil svojo vožnjo okolju, kjer bi takrat vozil.
Teme, dogodki povezani s področjem mobilnosti, o katerih se bo letos zagotovo veliko govorilo: dolgi letalski leti bodo postali najcenejši v zgodovini – zaradi dveh novih letališč na Kitajskem in v Turčiji ter zaradi subvencij, ki jih države nudijo letalskim prevoznikom pri nabavi goriva - da bi povečale turistični priliv. Kitajci bodo nadaljevali z ekspresno gradnjo hitrih železnic, ki omogočajo hitrosti vlakov tudi preko 250 km/h. Imajo jih že 27.000 kilometrov - do leta 2025 naj bi jih zgradili še dodatnih enajst tisoč. 500 let po smrti genijalnega Leonarda da Vincija se bo v prodaji pojavil prvi avto-helikopter. Zakaj omenjamo da Vincija? Ker je to tehnično domislico imel že on.
Kaj pomeni, če telefoniramo med vožnjo – o tem smo govorili in opozarjali že neštetokrat. V teh dneh so policisti poostrili nadzor nad tem početjem – ve se, da če voznik telefonira med vožnjo, je to tako kot bi imel v krvi 0,8 promila alkohola. Ko telefoniramo, s tem obremenimo eno roko, ki bi sicer lahko bila na volanu. Zmanjša se koncentracija in izgublja pogled s ceste, naše misli niso pri stvari. Vožnja avtomobila pa je kompleksna stvar, ki zahteva celega človeka. Ne vemo tudi, zakaj vozniki, ki imajo v avtomobilih sisteme za povezavo (in teh je veliko), ne povežejo svojih naprav z avtomobilom – s tem bi vsaj osvobodili še drugo roko.
Če na hitro preletimo zaključke po zadnjem testiranju otroških varnostnih sedežev, ki ga je izvedla AMZS v sodelovanju s partnerskimi avtomobilskimi klubi in organizacijami za varstvo potrošnikov, lahko ugotovimo, da večjih varnostnih pomanjkljivosti niso odkrili. Kljub temu jih je šest dobilo oceno slabo – ker so vsebovali prevelike količine zdravju škodljivih snovi v delih sedežev, ki pridejo v stik z otrokom. K temu, da so otroški sedeži vedno bolj varni, pripomorejo tudi novi standardi. Zdaj so pomembne predvsem višine otrok. Sicer pa je priporočilo, da izbiramo med otroškimi varnostnimi sedeži, za katere so znani primerjalni testi. Če bomo torej izbrali sedež, ki ni bil testiran po evropskih standardih, je njegova ustreznost lahko zelo vprašljiva.
Ponekod so resno začeli preganjati dizle, brez elektrike ne gre, a ugotavljamo, da tudi z elektriko še ne bo šlo; vsaj obljube Teslinega Muska so se izkazale za nateg, tako z dobavami kot s ceno. Avtomobilska industrija je preživela kar nekaj mučnih dni po sodnih dvoranah in še jih bo, zanimiva pa je še ena izkušnja - moderni avtomobili se s kopico asistenčnih sistemov, združenih v tehnologijo avtonomne vožnje, že lahko vozijo skoraj sami, a seveda še vedno pod nadzorom voznika.
Ker vožnja v zelo gosti megli predstavlja veliko tveganje za varnost prometa, je DARS v zadnjem času izvedel več ukrepov, s katerimi želi povečati varnost ob zmanjšani vidljivosti. Pred dnevi so začeli testirati še sistem vidnega vodenja prometa v primeru megle na Golem vrhu – to je na odseku avtoceste med Senožečami in razcepom Nanos. Rdeče luči LED vozniku nakazujejo rob vozišča ter ga vodijo v primeru megle. Ob manjši megli se luči zgolj vklopijo, ob gostejši pa utripajo in s tem dodatno opozarjajo voznika na večjo previdnost in zbranost. LED-smernike bo DARS uporabljal tudi za opozarjanje na močno burjo, ki je tudi značilna za ta odsek in je prav tako nevaren pojav za udeležence v prometu.
Neveljaven email naslov