Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Digitalna tehnologija je v avtomobile prinesla uravnavanje funkcij na dotik. Lahko rečemo, da se je s tem začela nova doba, ponujajo se nove rešitve, nešteto funkcij, praktično vse, lahko upravljamo na zaslonu na dotik. K razmisleku o tem, kaj lahko prinesejo posledice upravljanja na zaslonih na dotik, je Andreja Brgleza navedla nedavna nesreča avtomobila Tesla Model 3 v Nemčiji oziroma razsodba tamkajšnjega sodišča po tem.
Pogledamo tudi v vasico, kjer se vsi vozijo na elektriko, potem sedemo na – kot pravi Marko Radmilovič, 850 kubično kobilico in nato še v robustnega terenca, ki vas za 20 tisočakov brez sramu in težav zapelje tudi po avtocesti. Opozorimo tudi, da stlačiti pohištvo v avtomobil pogosto ni enostavno, prevoz pa je lahko tudi nevaren.
Renault je poskrbel, da bodo prebivalci majhnega odročnega naselja Appy v departmaju Ariege naslednja tri leta uporabljali izključno električna vozila ZOE
Najprej smo poznali v avtomobilih samo gumbe, ročice, stikala, potem pa se je začela digitalna doba, torej uravnavanje funkcij na dotik. Lahko rečemo, da se je s tem začela nova doba, ponujajo se nove rešitve, nešteto funkcij, ki jih lahko upravljamo na zaslonu na dotik. Andrej Brglez celo razmišlja, da smo v to popolno digitalizacijo padli prehitro. Opozarja tudi, da lahko posledice upravljanja na zaslonih na dotik prinesejo marsikaj. K takšnemu razmišljanju ga je vzpodbudila nedavna nesreča avtomobila Tesla Model 3 v Nemčiji, ko je voznik poskušal "na dotik" uravnavati hitrost delovanja brisalca in s tem posegom povzročil, da je avtomobil zletel s ceste. Hujših posledic sicer ni bilo, zanimiva pa je razsodba sodišča, ki je po nesreči kaznovalo voznika. Odločitev sodišča bi lahko bila v prihodnosti nekakšen smerokaz za odločanje v podobnih primerih v prihodnje. Sodelovanje človeka in stroja, ki ima vedno večjo vlogo – tema, ki nas bo še veliko zaposlovala.
Renaultov udarni električni avtomobil je Novi ZOE – na cestah jih je že več kot sto tisoč. Pred dnevi pa je Renault storil naslednji velik korak v smeri popularizacije električne mobilnosti. Poskrbel je, da bodo prebivalci majhnega odročnega naselja Appy v departmaju Ariege naslednja tri leta uporabljali izključno električna vozila. Ob vozilih zoe so jim priskrbeli tudi vso potrebno opremo za polnjenje doma in javno polnilno mesto. Novi Zoe s skoraj 400 kilometri dosega in zmožnostjo, da v pol ure polnjenja pridobi do 150 kilometrov dosega, je pravšnji avtomobil za ta projekt. Beležili bodo vtise in izkušnje prebivalcev vasi, ki bodo na ta način postali ambasadorji, ki bodo dokazovali, da je prehod na električna vozila dokaj enostaven in ne zapleta vsakdanjega življenja.
Zdaj pa za nekaj trenutkov spet na motor. Tudi tisti, ki motociklizma ne spremljajo ravno zagreto, in celo tisti, ki do dvokolesnikov čutijo odpor, so slišali za BMW R-GS. Motocikel, ki si je tako rekoč izmislil potovalne endure, so z leti in evolucijami v strokovni javnosti opisovali s presežniki, in čeprav gre za enega najuspešnejših motorjev v zgodovini, so ga presežniki po malem začeli ovirati. Vsaj za določeno skupino voznikov GS postaja prevelik, premočan, pretežek in predrag. Ne nujno v tem vrstnem redu. Zato so Bavarci izdelali lažjo verzijo GS-a. Za srce so vzeli znani dvovaljnik, katerega cilindri pa ne štrlijo kot kite Pike Nogavičke, temveč sta valja vzorno drug ob drugem. Serija teh motociklov se imenuje F, njihovo srce pa delajo na Kitajskem – posledica tega je prijazna cena. So pa pri BMW zagrešili nerodnost; tudi F 850 je namreč odličen motocikel. To pomeni, da ni zelo daleč od slavnega brata ali, če hočete, je prav tak, kot je bil boksarski GS na začetku. Ciklistika je klasična za ta tip motocikla in kot so motoristi pred desetletji kar zijali, ko se je na videz okorni GS peljal skozi ovinke, zijajo tudi zdaj, ko se 850-kubična kobilica pelje enako imenitno. Da gre za premiumsko znamko, sporočajo številni sladkorčki, ki jih mi, asketski motoristi, sicer nismo vajeni, bi pa lagali, če bi rekli, da v muhastem poletju ne godijo. Popoln uporabniški vmesnik z intuitivnim in nemotečim upravljanjem branja informacij med vožnjo, prilagodljivo podvozje, več režimov vožnje in seveda najpomembnejše od vsega: gretje ročic! Kajti kot ve vsak jahač dvokolesnih konjičkov: če te zebe v roke, te zebe vsega. "Mali GS", kot v širši motoristični družini imenujejo F850, je obdržal tudi nekaj svoje osnovne namembnosti; voznik se z manjšim strahom in manj napora odpravlja, če že ne na brezpotja, vsaj na makadam. Se pravi, tja, kamor si z velikim GS-om že dolgo upajo le najpogumnejši in najmočnejši.
Dacia Duster je eden tistih avtomobilov, ki jih marsikdo od blizu sploh noče pogledati, kaj šele, da bi sedel vanj ali ga celo kupil. Na drugi strani pa brez dvoma drži, da določen krog uporabnikov prepriča z argumenti, ki so zanj značilni, in številne z njimi zadovolji ali celo navduši.
Ob čisto simpatičnem izgledu in prostorni notranjosti je najnovejša generacija Dusterja tudi dovolj sodobna, čeprav ima večina tekmecev več varnostnih pripomočkov. 1,3-litrski turbobencinski motor je dovolj poskočen, toda s povprečjem približno 8 litrov tudi ne med najbolj varčnimi. Je pa treba poudariti, da se duster z elektronsko prilagodljivim štirikolesnim pogonom zelo dobro znajde na težjih terenih; možno je tudi ročno zakleniti navor med prednjo in zadnjo osjo v razmerju 50 : 50. Sicer vzmetenje ni pretirano trdo, tako da je tudi vožnja na neravnih podlagah dovolj udobna. Še en argument, ki pripomore k morebitni izbiri, pa je prav gotovo cena. Kupec za približno 20 tisočakov dobi solidno vozilo, ki je dovolj robustno in se ne ustraši zahtevnejših terenov, hkrati pa je tudi dovolj udobno za vožnjo po avtocesti. Verjetno bodo kljub današnjemu zapisu tisti, ki gledajo na Dusterja zviška, to počeli še naprej; vsi, ki ga poznajo in cenijo njegove prednosti, pa tako razumejo, o čem govorimo …
Marsikaj smo že prevažali na in v avtomobilih, tokrat pa bi se pridružili opozorilom, ki so jih po preskusnem trku z avtomobilom, ki je prevažal kose pohištva, izdali pri AMZS. Pred trgovinami, kjer prodajajo pohištvo, je vsakodnevno mogoče videti neizmerno kreativnost in veliko domišljije pri reševanju prostorsko-transportnih izzivov prevoza pohištva. Ljudje prevažajo dolge kose, ki segajo tudi v prednji del avtomobila, tudi steklene, voznik in sovoznik imata pogosto dele pohištva praktično za vratom, nekateri školjke ali umivalnike držijo kar v naročju… Običajno je pomembno samo to, da bomo vse nekako spravili v avto, pozabljamo pa, da je prevoz nezavarovanih predmetov lahko sila nevaren. Pri AMZS opozarjajo, da so pojemki pri čelnem trčenju že pri hitrosti 45 km/h tako veliki, da 145 kilogramski tovor postane težak približno sedem ton. Zdaj si pa predstavljajte, da vas od zadaj udari sedemtonski predmet – kot bi z višine osmih metrov padli na betonska tla. Pomislite na to, ko tlačite stvari v avto. Pa srečno.
866 epizod
Avtomobilsko prometne minute so namenjene novostim na avtomobilskem trgu, tako svetovnim predstavitvam, kot tudi novim avtomobilom, ki so na voljo kupcem v Sloveniji.
Digitalna tehnologija je v avtomobile prinesla uravnavanje funkcij na dotik. Lahko rečemo, da se je s tem začela nova doba, ponujajo se nove rešitve, nešteto funkcij, praktično vse, lahko upravljamo na zaslonu na dotik. K razmisleku o tem, kaj lahko prinesejo posledice upravljanja na zaslonih na dotik, je Andreja Brgleza navedla nedavna nesreča avtomobila Tesla Model 3 v Nemčiji oziroma razsodba tamkajšnjega sodišča po tem.
Pogledamo tudi v vasico, kjer se vsi vozijo na elektriko, potem sedemo na – kot pravi Marko Radmilovič, 850 kubično kobilico in nato še v robustnega terenca, ki vas za 20 tisočakov brez sramu in težav zapelje tudi po avtocesti. Opozorimo tudi, da stlačiti pohištvo v avtomobil pogosto ni enostavno, prevoz pa je lahko tudi nevaren.
Renault je poskrbel, da bodo prebivalci majhnega odročnega naselja Appy v departmaju Ariege naslednja tri leta uporabljali izključno električna vozila ZOE
Najprej smo poznali v avtomobilih samo gumbe, ročice, stikala, potem pa se je začela digitalna doba, torej uravnavanje funkcij na dotik. Lahko rečemo, da se je s tem začela nova doba, ponujajo se nove rešitve, nešteto funkcij, ki jih lahko upravljamo na zaslonu na dotik. Andrej Brglez celo razmišlja, da smo v to popolno digitalizacijo padli prehitro. Opozarja tudi, da lahko posledice upravljanja na zaslonih na dotik prinesejo marsikaj. K takšnemu razmišljanju ga je vzpodbudila nedavna nesreča avtomobila Tesla Model 3 v Nemčiji, ko je voznik poskušal "na dotik" uravnavati hitrost delovanja brisalca in s tem posegom povzročil, da je avtomobil zletel s ceste. Hujših posledic sicer ni bilo, zanimiva pa je razsodba sodišča, ki je po nesreči kaznovalo voznika. Odločitev sodišča bi lahko bila v prihodnosti nekakšen smerokaz za odločanje v podobnih primerih v prihodnje. Sodelovanje človeka in stroja, ki ima vedno večjo vlogo – tema, ki nas bo še veliko zaposlovala.
Renaultov udarni električni avtomobil je Novi ZOE – na cestah jih je že več kot sto tisoč. Pred dnevi pa je Renault storil naslednji velik korak v smeri popularizacije električne mobilnosti. Poskrbel je, da bodo prebivalci majhnega odročnega naselja Appy v departmaju Ariege naslednja tri leta uporabljali izključno električna vozila. Ob vozilih zoe so jim priskrbeli tudi vso potrebno opremo za polnjenje doma in javno polnilno mesto. Novi Zoe s skoraj 400 kilometri dosega in zmožnostjo, da v pol ure polnjenja pridobi do 150 kilometrov dosega, je pravšnji avtomobil za ta projekt. Beležili bodo vtise in izkušnje prebivalcev vasi, ki bodo na ta način postali ambasadorji, ki bodo dokazovali, da je prehod na električna vozila dokaj enostaven in ne zapleta vsakdanjega življenja.
Zdaj pa za nekaj trenutkov spet na motor. Tudi tisti, ki motociklizma ne spremljajo ravno zagreto, in celo tisti, ki do dvokolesnikov čutijo odpor, so slišali za BMW R-GS. Motocikel, ki si je tako rekoč izmislil potovalne endure, so z leti in evolucijami v strokovni javnosti opisovali s presežniki, in čeprav gre za enega najuspešnejših motorjev v zgodovini, so ga presežniki po malem začeli ovirati. Vsaj za določeno skupino voznikov GS postaja prevelik, premočan, pretežek in predrag. Ne nujno v tem vrstnem redu. Zato so Bavarci izdelali lažjo verzijo GS-a. Za srce so vzeli znani dvovaljnik, katerega cilindri pa ne štrlijo kot kite Pike Nogavičke, temveč sta valja vzorno drug ob drugem. Serija teh motociklov se imenuje F, njihovo srce pa delajo na Kitajskem – posledica tega je prijazna cena. So pa pri BMW zagrešili nerodnost; tudi F 850 je namreč odličen motocikel. To pomeni, da ni zelo daleč od slavnega brata ali, če hočete, je prav tak, kot je bil boksarski GS na začetku. Ciklistika je klasična za ta tip motocikla in kot so motoristi pred desetletji kar zijali, ko se je na videz okorni GS peljal skozi ovinke, zijajo tudi zdaj, ko se 850-kubična kobilica pelje enako imenitno. Da gre za premiumsko znamko, sporočajo številni sladkorčki, ki jih mi, asketski motoristi, sicer nismo vajeni, bi pa lagali, če bi rekli, da v muhastem poletju ne godijo. Popoln uporabniški vmesnik z intuitivnim in nemotečim upravljanjem branja informacij med vožnjo, prilagodljivo podvozje, več režimov vožnje in seveda najpomembnejše od vsega: gretje ročic! Kajti kot ve vsak jahač dvokolesnih konjičkov: če te zebe v roke, te zebe vsega. "Mali GS", kot v širši motoristični družini imenujejo F850, je obdržal tudi nekaj svoje osnovne namembnosti; voznik se z manjšim strahom in manj napora odpravlja, če že ne na brezpotja, vsaj na makadam. Se pravi, tja, kamor si z velikim GS-om že dolgo upajo le najpogumnejši in najmočnejši.
Dacia Duster je eden tistih avtomobilov, ki jih marsikdo od blizu sploh noče pogledati, kaj šele, da bi sedel vanj ali ga celo kupil. Na drugi strani pa brez dvoma drži, da določen krog uporabnikov prepriča z argumenti, ki so zanj značilni, in številne z njimi zadovolji ali celo navduši.
Ob čisto simpatičnem izgledu in prostorni notranjosti je najnovejša generacija Dusterja tudi dovolj sodobna, čeprav ima večina tekmecev več varnostnih pripomočkov. 1,3-litrski turbobencinski motor je dovolj poskočen, toda s povprečjem približno 8 litrov tudi ne med najbolj varčnimi. Je pa treba poudariti, da se duster z elektronsko prilagodljivim štirikolesnim pogonom zelo dobro znajde na težjih terenih; možno je tudi ročno zakleniti navor med prednjo in zadnjo osjo v razmerju 50 : 50. Sicer vzmetenje ni pretirano trdo, tako da je tudi vožnja na neravnih podlagah dovolj udobna. Še en argument, ki pripomore k morebitni izbiri, pa je prav gotovo cena. Kupec za približno 20 tisočakov dobi solidno vozilo, ki je dovolj robustno in se ne ustraši zahtevnejših terenov, hkrati pa je tudi dovolj udobno za vožnjo po avtocesti. Verjetno bodo kljub današnjemu zapisu tisti, ki gledajo na Dusterja zviška, to počeli še naprej; vsi, ki ga poznajo in cenijo njegove prednosti, pa tako razumejo, o čem govorimo …
Marsikaj smo že prevažali na in v avtomobilih, tokrat pa bi se pridružili opozorilom, ki so jih po preskusnem trku z avtomobilom, ki je prevažal kose pohištva, izdali pri AMZS. Pred trgovinami, kjer prodajajo pohištvo, je vsakodnevno mogoče videti neizmerno kreativnost in veliko domišljije pri reševanju prostorsko-transportnih izzivov prevoza pohištva. Ljudje prevažajo dolge kose, ki segajo tudi v prednji del avtomobila, tudi steklene, voznik in sovoznik imata pogosto dele pohištva praktično za vratom, nekateri školjke ali umivalnike držijo kar v naročju… Običajno je pomembno samo to, da bomo vse nekako spravili v avto, pozabljamo pa, da je prevoz nezavarovanih predmetov lahko sila nevaren. Pri AMZS opozarjajo, da so pojemki pri čelnem trčenju že pri hitrosti 45 km/h tako veliki, da 145 kilogramski tovor postane težak približno sedem ton. Zdaj si pa predstavljajte, da vas od zadaj udari sedemtonski predmet – kot bi z višine osmih metrov padli na betonska tla. Pomislite na to, ko tlačite stvari v avto. Pa srečno.
V prihodnjih minutah pa k najmlajšim udeležencem v prometu, ki so kot sopotniki v prometu povsem odvisni od nas. Nekateri se še vedno premalo zavedajo, kako zelo pomembno je, da imamo dober otroški varnostni sedež, pa seveda tudi, da je ustrezno nameščen.
Začela se je gradnja novega potniškega centra v Ljubljani, ki seveda prinaša kar nekaj motenj v prometu. Gradnja bo po napovedih trajala dve leti in v tem času se bomo morali prilagajati občasnim zaporam in oviram na gradbišču. Če bi tak ali podoben projekt izpeljali pred recimo vsaj 30 leti, bi bilo danes marsikaj drugače. Ampak kar zadeva mobilnosti, smo zadaj še kje.
V preteklem letu smo zelo veliko govorili o električni mobilnosti. Na tem področju so zelo močni kitajski proizvajalci, ki so tudi odgovorni, da so proizvajalci električnih vozil le začeli počasi popuščati s cenami, ki pa so še vedno zelo visoke. Kakšne so smernice in kaj lahko pričakujemo letos in v prihodnjih letih? O vsem tem Janez Martinčič in Andrej Brglez.
V minutah za mobilnost se bomo tokrat ozrli nazaj na leto, ki se izteka. Andrej Brglez nas spomni, da so uničujoče poplave pri nas vplivale tudi na mobilnost, da je bilo veliko avtomobilov poplavljenih, pa da so cene avtomobilov še naprej rasle in da je rasla tudi prodaja električnih avtomobilov. Ta je v Evropi letos prvič presegla prodajo dizelskih avtomobilov. Sicer pa sprehod po svetu pokaže, da so avtomobilske zgodbe po različnih koncih sveta zelo različne.
Ker so električna vozila z nami že kar nekaj let, je na trgu tudi vedno več rabljenih. Kupci pa se za nakup takih težko odločajo, saj je neznank še preveč, predvsem pa ne zaupajo kakovosti baterij, ki so del avtomobila, okoli katerega se pravzaprav vse vrti.
Vemo, da prodaja avtomobilov še vedno v veliki meri temelji na obisku avtomobilskega salona, ampak nakupni proces se tudi v tej panogi pri večini kupcev začne na spletu. Vendar pa se nakupne poti spreminjajo, tudi pri nas. Spomnimo, kako je prodaja tekstila in obutve prek interneta postala izjemen posel, počasi podobne nakupne navade prodirajo tudi na področje prodaje avtomobilov, tudi rabljenih. Kako hitro gre slovenski kupec na nova polja spletnega nakupovanja? Sogovornik: - Marin Vladović, izvršni direktor in partner platforme AutoBrief
Avtomobilska industrija iz leta v leto beleži izjemen napredek pri razvoju praktično vseh avtomobilskih sklopov. Eden pomembnejših in še kako dobrodošlih za voznika je napredek pri razvoju avtomobilskih svetil, predvsem žarometov. Zadnje čase je popularna t. i. LED matrična tehnologija, ki je s pomočjo več tisoč LED diod v žarometu sposobna usmerjati množico svetlobnih snopov, ki so neodvisni drug od drugega in tako lahko dinamično osvetljujejo različne segmente ceste. Sogovornik: - vodja razvoja žarometov v Hella Saturnus Janez Nučič
Pred dnevi je bila organizirana akcija Slovenija piha nula nula, ki naj bi voznike spodbudila, da ne bi pijani sedali za volan, a se je znova izkazalo, da vsi ne napihajo nula nula. Kje smo na zemljevidu pitja alkohola, zakaj ga ni dobro piti in kako je nevaren za volanom? O tem se bo Janez Martinčič tokrat pogovarjal z doktorico psiholoških znanosti Majo Roškar z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
V zadnjem času se sem ter tja pojavi kakšna novica, da zanimanje za nakup električnih avtomobilov pada. Zato se tudi proizvajalci odločajo o znižanju proizvodnje električnih avtomobilov.
Raziskave so pokazale, da pod vplivom alkohola težje zaznamo rdečo barvo, to pa je v prometu lahko zelo nerodno ali celo usodno. Evropska uredba določa, da morajo biti že od junija 2022 vsi novi tipi vozil, od julija 2024 pa vsa nova vozila na evropskem trgu opremljena z modernimi varnostnimi sistemi, med katere sodi tudi tehnična predpriprava za namestitev blokirne naprave (tako imenovane alkoholne ključavnice) za preprečevanje vožnje pod vplivom alkohola. Ali bi bilo smiselno uzakoniti "nič celih nič"? Kakšen je odnos mladih do alkohola, ki so nam starejšim v zadnjem času lahko za vzor, kar zadeva šofiranje pod vplivom alkohola?
Tudi letos so evropski avtomobilski klubi skupaj s potrošniškimi organizacijami vzeli pod drobnogled zimske pnevmatike dveh različnih dimenzij – ene primerne za kompaktne križance in druge za avtomobile nižjega srednjega razreda. Ugotovili so, da so razlike med pnevmatikami med različnimi proizvajalci lahko kar velike, in tudi, da visoka cena ni vedno zagotovilo za najvišjo kakovost.
Pred dnevi je AMZS spet gostila mednarodno tekmovanje in usposabljala mehanike, ki delujejo v cestnih patruljah. Srečanje poteka pod pokroviteljstvom mednarodne avtomobilistične zveze FIA Regija 1, ki združuje avtomobilske klube iz Evrope, Afrike in Bližnjega vzhoda ter ARC Europe – mednarodne mreže za pomoč na cesti, ki danes zagotavlja pomoč na cesti v kar 43 evropskih državah. Sodelovale so ekipe iz 17 avtomobilskih klubov, v naši sta bila Janez Kajzar iz postojnskega centra AMZS in Jakob Turnšek iz Celjskega servisa.
Zastoji na vpadnicah v Ljubljano in na ljubljanskem obroču so vsakodnevna stalnica. Hitrih rešitev stroka nima, zato bo DARS prihodnje leto s pomočjo umetne inteligence poskušal povečati pretočnost skozi ljubljanski obroč. S postavitvijo več kot 50 portalov, ki jih bodo integrirali v nadzorne centre za vodenje in nadzor prometa, bodo obveščali voznike o priporočeni hitrosti in na ta način poskušali povečati pretočnost.
Ocene kažejo, da prometne nesreče države stanejo od enega ali celo do treh odstotkov njihovega bruto nacionalnega proizvoda na leto. Evropa se je odločila ukrepati. Tako države članice EU od 1. oktobra 2017 uvedejo centre za obveščanje o javni varnosti eCall, ki so opremljeni za obravnavo klicev eCall. Od 31. marca 2018 pa je moral biti vsak nov tip avtomobila, prodanega v Evropi, opremljen s sistemom 112 eCall. Tako avtomobil lahko samodejno pokliče vseevropsko številko 112 v primeru resne prometne nesreče in operaterjem v sili posreduje informacije o incidentu, vključno s koordinatami GPS, časom incidenta in identifikacijsko številko vozila. Andrej Brglez o tem, kako sistem deluje in kaj se obeta v prihodnosti.
Čeprav se zadnje čase, kar zadeva teme s področja mobilnosti, ukvarjamo predvsem s tem, kako bi vse dali na elektriko in pokopali vse drugo, pa v ozadju še vedno tečejo raziskave in napredujejo projekti, ki naj bi nas zapeljali v naslednje stopnje avtonomne vožnje. O vmesnikih v vozilih, zakaj jim tako rečemo, kakšna je njihova vloga in kakšna bo v prihodnosti, s prof. dr. Jako Sodnikom s fakultete za elektrotehniko v Ljubljani. Zapeljemo še Fiat 500x in 500x "zgoraj brez" in prenovljenega Škodinega karoqa.
Mestna središča se zapirajo za avtomobile, načini mobilnosti se tako spreminjajo. Vedno več je prevoznih sredstev, hitrosti so vedno višje, vedno bolj pereči so izzivi uporabe mikromobilnosti, predvsem e-skirojev. Kako se v tujini lotevajo reševanja problemov (starostne in hitrostne) omejitve? Kako »preživeti« čas, ki je potreben, da se uveljavi zakonodaja? Pogovor z Ano Cergolj Kebler, vodjo projektov varne vožnje pri Zavarovalnici Triglav. Zapeljemo se tudi s prostornim Fiatom, udobnim Citroenom in uporabnim Volkswagnom – tokrat bo šlo brez elektrike.
Zadnja desetletja smo bili vajeni, da so novinarji (pa tudi obiskovalci) vsako leto obiskovali ene in iste avtomobilske salone in tam videli, kaj se nam na avtomobilskem področju v bližnji prihodnosti obeta novega. Zdaj tega tako rekoč ni več. To je bilo videti in čutiti na Münchenskem salonu, kjer je lahko predvsem strokovna javnost na enem kraju doživljala promocijo novih avtomobilskih rešitev, tehnologij, komponent, na drugem kraju v središču Münchna pa so zgradili velike odprte razstavne prostore, kjer so potekali razni dogodki in testne vožnje. Med obema središčema pa naj bi potekala testna proga za vozila sodobnih novih čistih tehnologij. Torej čisto drugačen koncept, ki ga je zaznal tudi Andrej Brglez.
Naš tokratni sogovornik je Peter Kavčič, urednik portala Doberavto.si. Portal deluje pod okriljem AMZS in posreduje širok nabor podatkov o rabljenih avtomobilih, ki iščejo kupce pri različnih ponudnikih. Zadnjih nekaj let je trg novih in posledično tudi rabljenih vozil zelo nihal, primanjkovalo je enih in drugih, zdaj pa se stvari počasi umirjajo in lahko rečemo, da tudi nekako postavljajo na svoje mesto.
V minutah za mobilnost še enkrat spomnimo, da je Slovenija geografsko zelo razgibana, da so poti, po katerih hodijo otroci v šolo, zelo zelo različne in da se Slovenija uvršča med države, v katerih je varnost otrok na zelo visokem nivoju.
Eden izmed ključnih razlogov, zakaj je Dunaj najboljše mesto na svetu za življenje, je zagotovo učinkovit javni promet. Podzemna železnica, tramvaji, avtobusi in vlaki ponujajo možnost hitre in poceni mobilnosti po celotnem mestu, vedno več ljudi tudi kolesari po dobro urejenih stezah, pešcem so namenjeni celo pametni semaforji. V avstrijski prestolnici načrtujejo še bolj učinkovito in okolju bolj prijazno mobilnost, eden izmed ključnih ciljev je, da bi imeli na 1000 prebivalcev samo še 250 avtomobilov, želijo si mesto pešcev in kolesarjev, med drugim razvijajo mrežo in infrastrukturo za tovorna kolesa. S prometom prihodnosti se ukvarjajo v posebnem mestnem mislišču Smart Wien. Kaj se lahko naučimo iz dunajskih praks in vizij? Preverjal je Luka Hvalc.
Neveljaven email naslov