Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za prihodnji teden je pri nas napovedan 7. simpozij E-mobility in 2. konferenca lokalne e-mobilnosti. Kot razlaga organizator Primož Lemež bo vsa stvar tokrat morala potekati preko internetnih povezav, kar je po eni strani tudi prednost, saj bo tako lahko sodelovalo nekaj strokovnjakov, ki sicer ne bi mogli priti na simpozij. Sicer gre pri nas na elektriko bolj počasi, a gre, trdi Lemež.
Vozili smo električnega križanca tradicionalne angleške znamke MG, ki je že nekaj časa v kitajskih rokah. Pričakali pa smo tudi uradno predstavitev naslednjega električnega modela iz Volkswagna, to je ID.3. VW načrtuje do leta 2024 vložiti v razvoj električne mobilnosti 33 milijard evrov.
Pri nas gre sicer na elektriko bolj počasi, a gre, pravi organizator Simpozija o e-mobilnosti Primož Lemež
Za prihodnji teden je pri nas napovedan 7. simpozij E-mobility in 2. konferenca lokalne e-mobilnosti. Kot razlaga organizator Primož Lemež bo vsa stvar tokrat morala potekati preko internetnih povezav, kar je po eni strani tudi prednost, saj bo tako lahko sodelovalo nekaj strokovnjakov, ki sicer ne bi mogli priti na simpozij. Sicer gre pri nas na elektriko bolj počasi, a gre, trdi Lemež.
Voznik v enem življenju doživi kar nekaj neverjetnih avtomobilskih zgodb, tale, ki jo predstavljamo danes, je nekje pri vrhu. Gre pa tako. Leta 2007 je vsaj povprečnemu Evropejcu malo znani kitajski proizvajalec avtomobilov SAIC kupil tradicionalno angleško znamko MG. Oziroma odkupil blagovno znamko, podobno, kot je Jan Plestenjak odkupil blagovno znamko Mura. Pač angleška avtomobilska industrija je šla tiste čase navzdol, kitajska pa navzgor. In tudi če je kateri pozornih opazovalcev avtomobilskega vesolja takrat zasledil to novico, si je zamrmral v brk: »Kaj pa se to mene tiče. Trinajst let po tem dogodku se nas je začelo tikati. In to zelo. Kitajci so z MG-jem na evropski in precej ambiciozno tudi na slovenski trg pripeljali svoje prve avtomobile. In to ne kar nekih avtomobilov, temveč električne avtomobile. Tako na Valu 202 danes eni redkih, predvsem pa premierno predstavljamo avtomobil, imenovan MG ZS EV. Ime je sicer podobno imenu eksperimentalnega zdravila proti covidu, ampak ga bomo kljub vsemu lažje sprejeli kot običajna kitajska imena, ki imajo opraviti z zmaji, palačami in cesarstvi. In če ime ne pove skoraj ničesar o avtomobilu, avto toliko več govori o samem sebi. Hočemo reči, da gre za suvereno, avtonomno in samozavestno vozilo. Seveda se je treba najprej znebiti predsodkov. Detajlov, kot bi jih nabrali v trgovinah »vse za en evro«, ki so pogosto prisotni pri kitajski tehnologiji, je v avtomobilu malo. Tu in tam kakšen, in ker je avto tudi dobro narisan, ali bolje rečeno, prerisan, predsodki kmalu izginejo. Avtomobilu ne moremo očitati skoraj ničesar, saj premore skoraj vse tehnologije, ki so dandanes zapovedane v avtomobilskem svetu … to samo pomeni, da vas proizvajalci, ki vam vse te asistenčne sisteme prodajajo kot vrhunec tehnologije ter jih posebej in drago zaračunavajo, imajo za norca. Te tehnologije, glede na končno ceno kitajskega električarja, očitno ne stanejo skoraj nič.
Električna tehnologija, vgrajena v avtomobil, je – če si to za električni pogon že lahko privoščimo reči, klasična. 44 kilovatov za realnih in na našem testu izmerjenih 220 kilometrov dosega sicer ni rekordna znamka, a prav te dni je v električni ponudbi moč najti novince, ki kljub žlahtnejšemu poreklu ne zmorejo kaj večjega dosega. Baterija pogoltne tudi energijo hitrih polnilnic, kjer se do 80 odstotkov napolni v dobre pol ure. Ker gre za križanca, ali srednjega SUV-a, avto z baterijo v dnu ohranja povsem normalno funkcionalen prtljažni prostor, v žlahtnejši izpeljanki ponuja usnje in nekakšne približke evropskemu prestižu. Sestavljen je natančno in vozne lastnosti, če so pri električnih avtomobilih sploh relevantne, so povsem solidne. Ne navsezadnje: 105 kilovatov električnega motorja se za poldrugo tono avtomobila bere povsem spodobno. O cenah v naših oddajah praviloma ne govorimo, le namignimo, da cenovna politika spominja na prva leta korejske ofenzive na naš avtomobilski trg. Ob tem, da MG deluje dosti bolj solidno kot recimo Hyundai Pony iz začetka 90. let … Skratka; ne bi si upali trditi, da je MG naslednja velika stvar iz Kitajske – po smodniku, papirju in špagetih –, vsekakor pa je bolj dobrodošel kot plastična vedrca in poliestrske srajce v vaši lokalni kitajski trgovini.
Volkswagen bo v razvoj električne mobilnosti do leta 2024 vložil kar 33 milijard evrov, kar naj bi mu zagotovilo položaj vodilne znamke na trgu električnih vozil.
Letos bodo pri nas prodali 700 tovrstnih vozil, in sicer 150 e-upov, 350 e-golfov in 200 modelov ID.3. ID.3 je po dolžini primerljiv z golfom, a zaradi daljše medosne razdalje je prostora več, tudi prtljažnik s 385 litri prostornine je korekten. V notranjosti je ID.3 povsem drugačen od hišnih sorodnikov, na voljo so trije zasloni, vsa stikala so elektronska, vse skupaj ima malo futurističen pridih. Zdaj ponujajo najzmogljivejši 150 kilovatni model, kasneje bosta na voljo še šibkejša 107 in 93 kilovatni, obljubljeni dosegi so preko 500 in 400 kilometrov, za najšibkejšega pa nekaj čez 300. Ta bo tudi najcenejši, brez upoštevanja subvencije dobrih 30 tisočakov. Pri VW na baterijo obljubljajo jamstvo do 8 let oziroma 160 tisoč prevoženih kilometrov. Opozorili so še na njihovo ponudbo Moon charge, ki naj bi uporabnikom olajšala polnjenje njihovih električnih vozil na poti. V ponudbo je vključenih 50 polnilnih postaj, načrtujejo jih 300, načrtujejo tudi povezovanje z drugimi ponudniki.
866 epizod
Avtomobilsko prometne minute so namenjene novostim na avtomobilskem trgu, tako svetovnim predstavitvam, kot tudi novim avtomobilom, ki so na voljo kupcem v Sloveniji.
Za prihodnji teden je pri nas napovedan 7. simpozij E-mobility in 2. konferenca lokalne e-mobilnosti. Kot razlaga organizator Primož Lemež bo vsa stvar tokrat morala potekati preko internetnih povezav, kar je po eni strani tudi prednost, saj bo tako lahko sodelovalo nekaj strokovnjakov, ki sicer ne bi mogli priti na simpozij. Sicer gre pri nas na elektriko bolj počasi, a gre, trdi Lemež.
Vozili smo električnega križanca tradicionalne angleške znamke MG, ki je že nekaj časa v kitajskih rokah. Pričakali pa smo tudi uradno predstavitev naslednjega električnega modela iz Volkswagna, to je ID.3. VW načrtuje do leta 2024 vložiti v razvoj električne mobilnosti 33 milijard evrov.
Pri nas gre sicer na elektriko bolj počasi, a gre, pravi organizator Simpozija o e-mobilnosti Primož Lemež
Za prihodnji teden je pri nas napovedan 7. simpozij E-mobility in 2. konferenca lokalne e-mobilnosti. Kot razlaga organizator Primož Lemež bo vsa stvar tokrat morala potekati preko internetnih povezav, kar je po eni strani tudi prednost, saj bo tako lahko sodelovalo nekaj strokovnjakov, ki sicer ne bi mogli priti na simpozij. Sicer gre pri nas na elektriko bolj počasi, a gre, trdi Lemež.
Voznik v enem življenju doživi kar nekaj neverjetnih avtomobilskih zgodb, tale, ki jo predstavljamo danes, je nekje pri vrhu. Gre pa tako. Leta 2007 je vsaj povprečnemu Evropejcu malo znani kitajski proizvajalec avtomobilov SAIC kupil tradicionalno angleško znamko MG. Oziroma odkupil blagovno znamko, podobno, kot je Jan Plestenjak odkupil blagovno znamko Mura. Pač angleška avtomobilska industrija je šla tiste čase navzdol, kitajska pa navzgor. In tudi če je kateri pozornih opazovalcev avtomobilskega vesolja takrat zasledil to novico, si je zamrmral v brk: »Kaj pa se to mene tiče. Trinajst let po tem dogodku se nas je začelo tikati. In to zelo. Kitajci so z MG-jem na evropski in precej ambiciozno tudi na slovenski trg pripeljali svoje prve avtomobile. In to ne kar nekih avtomobilov, temveč električne avtomobile. Tako na Valu 202 danes eni redkih, predvsem pa premierno predstavljamo avtomobil, imenovan MG ZS EV. Ime je sicer podobno imenu eksperimentalnega zdravila proti covidu, ampak ga bomo kljub vsemu lažje sprejeli kot običajna kitajska imena, ki imajo opraviti z zmaji, palačami in cesarstvi. In če ime ne pove skoraj ničesar o avtomobilu, avto toliko več govori o samem sebi. Hočemo reči, da gre za suvereno, avtonomno in samozavestno vozilo. Seveda se je treba najprej znebiti predsodkov. Detajlov, kot bi jih nabrali v trgovinah »vse za en evro«, ki so pogosto prisotni pri kitajski tehnologiji, je v avtomobilu malo. Tu in tam kakšen, in ker je avto tudi dobro narisan, ali bolje rečeno, prerisan, predsodki kmalu izginejo. Avtomobilu ne moremo očitati skoraj ničesar, saj premore skoraj vse tehnologije, ki so dandanes zapovedane v avtomobilskem svetu … to samo pomeni, da vas proizvajalci, ki vam vse te asistenčne sisteme prodajajo kot vrhunec tehnologije ter jih posebej in drago zaračunavajo, imajo za norca. Te tehnologije, glede na končno ceno kitajskega električarja, očitno ne stanejo skoraj nič.
Električna tehnologija, vgrajena v avtomobil, je – če si to za električni pogon že lahko privoščimo reči, klasična. 44 kilovatov za realnih in na našem testu izmerjenih 220 kilometrov dosega sicer ni rekordna znamka, a prav te dni je v električni ponudbi moč najti novince, ki kljub žlahtnejšemu poreklu ne zmorejo kaj večjega dosega. Baterija pogoltne tudi energijo hitrih polnilnic, kjer se do 80 odstotkov napolni v dobre pol ure. Ker gre za križanca, ali srednjega SUV-a, avto z baterijo v dnu ohranja povsem normalno funkcionalen prtljažni prostor, v žlahtnejši izpeljanki ponuja usnje in nekakšne približke evropskemu prestižu. Sestavljen je natančno in vozne lastnosti, če so pri električnih avtomobilih sploh relevantne, so povsem solidne. Ne navsezadnje: 105 kilovatov električnega motorja se za poldrugo tono avtomobila bere povsem spodobno. O cenah v naših oddajah praviloma ne govorimo, le namignimo, da cenovna politika spominja na prva leta korejske ofenzive na naš avtomobilski trg. Ob tem, da MG deluje dosti bolj solidno kot recimo Hyundai Pony iz začetka 90. let … Skratka; ne bi si upali trditi, da je MG naslednja velika stvar iz Kitajske – po smodniku, papirju in špagetih –, vsekakor pa je bolj dobrodošel kot plastična vedrca in poliestrske srajce v vaši lokalni kitajski trgovini.
Volkswagen bo v razvoj električne mobilnosti do leta 2024 vložil kar 33 milijard evrov, kar naj bi mu zagotovilo položaj vodilne znamke na trgu električnih vozil.
Letos bodo pri nas prodali 700 tovrstnih vozil, in sicer 150 e-upov, 350 e-golfov in 200 modelov ID.3. ID.3 je po dolžini primerljiv z golfom, a zaradi daljše medosne razdalje je prostora več, tudi prtljažnik s 385 litri prostornine je korekten. V notranjosti je ID.3 povsem drugačen od hišnih sorodnikov, na voljo so trije zasloni, vsa stikala so elektronska, vse skupaj ima malo futurističen pridih. Zdaj ponujajo najzmogljivejši 150 kilovatni model, kasneje bosta na voljo še šibkejša 107 in 93 kilovatni, obljubljeni dosegi so preko 500 in 400 kilometrov, za najšibkejšega pa nekaj čez 300. Ta bo tudi najcenejši, brez upoštevanja subvencije dobrih 30 tisočakov. Pri VW na baterijo obljubljajo jamstvo do 8 let oziroma 160 tisoč prevoženih kilometrov. Opozorili so še na njihovo ponudbo Moon charge, ki naj bi uporabnikom olajšala polnjenje njihovih električnih vozil na poti. V ponudbo je vključenih 50 polnilnih postaj, načrtujejo jih 300, načrtujejo tudi povezovanje z drugimi ponudniki.
Z vso odgovornostjo do javnosti in njene električne mobilnosti si upamo kot eni redkih zatrditi: »Električna mobilnost je predvsem sijajna marketinška kategorija!« Je sijajen oglasni pano za zelene aspiracije vladajočih elit, a do njene splošne uporabe bodo pretekla desetletja. Renault je ob tem eden redkih proizvajalcev, ki vsaj po našem razumevanju vidi električno prihodnost tako, kot se bo na koncu tudi udejanjila: kot eno izmed alternativ fosilnim gorivom, in Renaultev avtomobil Zoe, ne glede na to, da ga konkurenca zasmehuje kot zastarelega, predstavlja natanko to, kar električna vozila zdaj so: delno eksotična mobilna alternativa z določenim potencialom.
Ker je praznik dela, bo spregovori nekdo, katerega delo je vse prej kot enostavno in lahko, je tudi nepredvidljivo in nevarno. Henrik Ivanšek iz Ponikve pri Šentjurju je eden tistih, ki za volanom preživi več kot tretjino dneva, tovornjak je njegova pisarna že od leta 1983. Dogodivščin – takih in drugačnih se je v teh letih nabralo nešteto. Navdušenje nad kamioni pa ga je zgrabilo – podobno kot mnoge otroke, že zelo zgodaj.
Kljub temu, da je okoli avtonomne vožnje še kar nekaj negotovosti in nedorečenosti (o tem smo že večkrat govorili), pa nekateri z velikim veseljem oglašujejo vožnjo brez sodelovanja voznika, prednjači pa predvsem Tesla. Zdaj so glas dvignili nekateri pomembni proizvajalci, ki opozarjajo, da z avtonomno vožnjo ne gre hiteti in da je potrebno še prej urediti nekatera tehnična in zakonska določila. Andrej Brglez poudarja, da je v vozilih že kopica asistenčnih sistemov, da jih bo tudi vedno več, zato se da občasno prepustiti vodenje vozila robotu, a še vedno mora biti šofer pozoren in odgovoren za vsem kar se zgodi.
Dandanes so motoristične čelade veliko bolj zračne, prav tako tudi zaščitne obleke, a ko je vročina tista prava, potem je jasno, da je tudi motoristom vroče.
Dandanes so motoristične čelade veliko bolj zračne, prav tako tudi zaščitne obleke, a ko je vročina tista prava, potem je jasno, da je tudi motoristom vroče.
Nekateri avtomobilski proizvajalci razmišljajo, da bi v vozilih ponudili sistem, ki bi prevzel odgovornost avtonomne vožnje, vendar pa bi voznik moral biti v kočljivih situacijah, ki jim avto sam ne bi bil kos, sposoben v desetih sekundah prevzeti nadzor. Andrej Brglez trdi, da bi na ta način zašli na negotovo sivo področje mobilnosti. Varneje bi bilo preskočiti tretjo stopnjo avtonomne vožnje in vstopiti v četrto, kjer avtomobil lahko pelje sam, a le na točno določenih in označenih odsekih avtocest.
Zdaj že kar pogosto slišimo koga, ki se pohvali, da je že toliko in toliko kilometrov njegov avtomobil peljal samostojno, da mu je vsaj za nekaj časa prepustil upravljanje. S pomočjo aktivnega tempomata in sistema, ki avtomobil vsaj določen čas pelje po sredini voznega pasu, se da vožnjo prepustiti avtomobilu. A sistem, ki preprečuje, da bi vozilo zapeljalo čez linijo voznega pasu, deluje le nekaj časa, potem pa običajno pozove voznika, naj spet sam prevzame volan. Voznik se dotakne volana in potem avtomobil spet prevzame krmilo. Postopek se lahko ponavlja in na ta način si lahko voznik pričara približek avtonomne vožnje, ki pa seveda to v resnici ni. Gre za dobrodošlo pomoč asistenčnih sistemov, sicer pa je za vse še stoodstotno odgovoren voznik, opozarja Andrej Brglez.
Še zadnji pogled na ženevski salon, ki je sicer že zaprl vrata za obiskovalce. Elektronski sistem je zadnji dan, torej v nedeljo zvečer zaznal nekaj več kot 600 tisoč obiskovalcev, kar je približno 9 odstotkov manj kot lani. So pa seveda bolj množično v uporabi druge oblike spremljanja tamkajšnjega dogajanja. Tokrat se Andrej Brglez ozira na tiste najdražje športne in superluksuzne avtomobile. Mnoge poganja tudi elektrika, veliko pa še vedno bencin in dizel. Kakšen je smisel razstavljanja tovrstnih požrešnih vozil v luči čim bolj ekološke usmerjenosti v prihodnost. Kam so odpeljali Bugattija, ki ga cenijo na 16,7 milijona evrov.
Sprehod po ženevskem salonu, ki je ta teden še odprt. Andrej Brglez je ugotovil, da izstopata predvsem dva avtomobila, ki občutno kreirata prodajne številke pri nas – Renault clio in Peugeot 208. Predvsem clio (ki je nekako tudi naš) vsaj na zunaj ne prinaša revolucionarnih sprememb, sta pa oba nova avtomobila naredila velik korak naprej, kar zadeva kvaliteto izdelave in opremljenost s sodobnimi asistenčnimi sistemi. Peugeot 208 prihaja z bencinskimi in dizelskimi motorji, pa tudi v električni verziji ter tudi s samodejnimi menjalniki, ki jih Peugeot v zadnjem času tudi pri nas že uspešno uvaja v večjih modelih. Pisane ponudbe električnih vozil smo v zadnjih letih po salonih tudi vajeni, tokrat je morda nekaj posebnega vendarle novi Audi e-tron. Gre za sicer polnokrven premijski Audi, katerega posebnost je električni pogon.
Če bi šli v Ženevo in se sprehodili po razstavnih prostorih, bi med sijočo pločevino našli kar nekaj zelo dragih primerkov. Sicer pa največ pozornosti tam kradeta novi Renault clio in Peugeot 208, vodilni možje avtomobilske industrije pa poudarjajo, da težje najdejo skupni jezik s politiko kot nekdaj. V navadi je zdaj že nekaj časa, da v Ženevi pred otvoritvijo salona razglasijo tudi Evropski avto leta. Tokrat se je zgodilo prvič, da sta po glasovanju 60 specializiranih novinarjev iz 23 držav dva avtomobila prejela enako število točk, in sicer Jaguar I-Pace in Alpine A110. Naslov je na koncu osvojil Jaguar I-Pace, ker so ga novinarji večkrat postavili na prvo mesto.
Pozivom za uvedbo obveznega vgrajevanja sistema za samodejno zaviranje v sili za vse avtomobile so se pred časom pridružili tudi Združeni narodi – zakonodajni predlog so podpisali predstavniki 40 držav. Evropski parlament je obvezno vgrajevanje takšnega sistema sprejel kot del resolucije o reševanju življenj leta 2017. Tudi mi pozdravljamo vse pobude za obvezno uvedbo »asistenta« za zaviranje v sili, a obenem ugotavljamo, da je treba natančno določiti standarde. Praksa je tudi pokazala, da običajno preteče zelo dolgo časa, da se kakšen varnostni dodatek začne serijsko vgrajevati v vozila in bojimo se, da bo tudi tokrat tako.
Rdeča luč na semaforju jasno sporoča, da se moramo ustaviti – tako je po zakonu, tako so nas učili in še učijo. A če je križišče pregledno in imate namen zaviti desno, bi morda lahko tudi pri nas (ponekod to že počno) poskusili z vožnjo čez rdečo luč. Seveda ne gre povsod, pa tudi določena pravila je treba upoštevati, recimo obvezno je treba ustaviti in se prepričati, če je zavijanje varno. V anketi vas je bila tretjina za to, da bi zavijanje desno pri rdeči poskusno uvedli tudi pri nas.
Skoraj ne verjamem, da ne bi tudi vas že kdaj prijelo, da bi, ko ste stali na preglednem križišču pri rdeči luči, smuknili desno, ker res ni bilo nikogar nikjer. A to je po zakonu pri nas enostavno vožnja čez rdečo in zato tudi kaznivo. Marsikje v tujini je drugače, ponekod je to že dolgoletna praksa, naši severni sosedje ravno zdaj preizkušajo, ali bi to povečalo pretočnost prometa in ne zmanjšalo prometne varnosti. Tudi pri nas se je pred časom že šušljalo o morebitnih tovrstnih eksperimentih, a je potem vse potihnilo. Zanima nas, če bi vi bili za, da to morda le preizkusimo tudi pri nas.
DAB sprejemnik dandanes v avtomobilih ni več redkost, je pa EU pred kratkim naložila članicam, da v dveh letih prilagodijo zakonodajo, po kateri bodo morali biti vsi avtomobili v prodaji serijsko opremljeni z radii, ki bodo sprejemali digitalni signal. Ta omogoča nemoten in kvaliteten sprejem, večjo izbiro programov in še nekatere dodatne funkcije. Z digitalnim signalom je v Sloveniji trenutno pokritih 89 odstotkov avtocest in hitrih cest in 70 odstotkov gospodinjstev. Največja uporabnost sistema pa se kaže v avtomobilih – če torej danes kupujete avto, bodite pozorni tudi na sprejemnik, opozarja vodja organizacijske enote Oddajniki in zveze RTV Miran Dolenec.
Dve veji razmišljanja, razvoja avtonomne vožnje obstajata. Prva je, da bi vozilo sodelovalo z ostalimi in bi delilo podatke v oblaku, ki bi bil tako operater mobilnosti, druga pa – in s to se avtomobilisti bolj ukvarjajo, da bi vsak avto sam imel tako močno pamet, da bi bil sposoben se voziti sam in sobivati z ostalimi. V prehodni fazi pa bi moral robot tudi čim bolje razumeti človeške vozniške navade, da bi se lahko čim lažje znašel med človeškimi vozniki. Ker so vozniške navade, razvade in napake lahko različne po področjih in državah, bi imel avtomobil več prilagojenih programov, načinov vožnje, da bi čim bolje razumel navade voznikov in prilagodil svojo vožnjo okolju, kjer bi takrat vozil.
Teme, dogodki povezani s področjem mobilnosti, o katerih se bo letos zagotovo veliko govorilo: dolgi letalski leti bodo postali najcenejši v zgodovini – zaradi dveh novih letališč na Kitajskem in v Turčiji ter zaradi subvencij, ki jih države nudijo letalskim prevoznikom pri nabavi goriva - da bi povečale turistični priliv. Kitajci bodo nadaljevali z ekspresno gradnjo hitrih železnic, ki omogočajo hitrosti vlakov tudi preko 250 km/h. Imajo jih že 27.000 kilometrov - do leta 2025 naj bi jih zgradili še dodatnih enajst tisoč. 500 let po smrti genijalnega Leonarda da Vincija se bo v prodaji pojavil prvi avto-helikopter. Zakaj omenjamo da Vincija? Ker je to tehnično domislico imel že on.
Kaj pomeni, če telefoniramo med vožnjo – o tem smo govorili in opozarjali že neštetokrat. V teh dneh so policisti poostrili nadzor nad tem početjem – ve se, da če voznik telefonira med vožnjo, je to tako kot bi imel v krvi 0,8 promila alkohola. Ko telefoniramo, s tem obremenimo eno roko, ki bi sicer lahko bila na volanu. Zmanjša se koncentracija in izgublja pogled s ceste, naše misli niso pri stvari. Vožnja avtomobila pa je kompleksna stvar, ki zahteva celega človeka. Ne vemo tudi, zakaj vozniki, ki imajo v avtomobilih sisteme za povezavo (in teh je veliko), ne povežejo svojih naprav z avtomobilom – s tem bi vsaj osvobodili še drugo roko.
Če na hitro preletimo zaključke po zadnjem testiranju otroških varnostnih sedežev, ki ga je izvedla AMZS v sodelovanju s partnerskimi avtomobilskimi klubi in organizacijami za varstvo potrošnikov, lahko ugotovimo, da večjih varnostnih pomanjkljivosti niso odkrili. Kljub temu jih je šest dobilo oceno slabo – ker so vsebovali prevelike količine zdravju škodljivih snovi v delih sedežev, ki pridejo v stik z otrokom. K temu, da so otroški sedeži vedno bolj varni, pripomorejo tudi novi standardi. Zdaj so pomembne predvsem višine otrok. Sicer pa je priporočilo, da izbiramo med otroškimi varnostnimi sedeži, za katere so znani primerjalni testi. Če bomo torej izbrali sedež, ki ni bil testiran po evropskih standardih, je njegova ustreznost lahko zelo vprašljiva.
Ponekod so resno začeli preganjati dizle, brez elektrike ne gre, a ugotavljamo, da tudi z elektriko še ne bo šlo; vsaj obljube Teslinega Muska so se izkazale za nateg, tako z dobavami kot s ceno. Avtomobilska industrija je preživela kar nekaj mučnih dni po sodnih dvoranah in še jih bo, zanimiva pa je še ena izkušnja - moderni avtomobili se s kopico asistenčnih sistemov, združenih v tehnologijo avtonomne vožnje, že lahko vozijo skoraj sami, a seveda še vedno pod nadzorom voznika.
Ker vožnja v zelo gosti megli predstavlja veliko tveganje za varnost prometa, je DARS v zadnjem času izvedel več ukrepov, s katerimi želi povečati varnost ob zmanjšani vidljivosti. Pred dnevi so začeli testirati še sistem vidnega vodenja prometa v primeru megle na Golem vrhu – to je na odseku avtoceste med Senožečami in razcepom Nanos. Rdeče luči LED vozniku nakazujejo rob vozišča ter ga vodijo v primeru megle. Ob manjši megli se luči zgolj vklopijo, ob gostejši pa utripajo in s tem dodatno opozarjajo voznika na večjo previdnost in zbranost. LED-smernike bo DARS uporabljal tudi za opozarjanje na močno burjo, ki je tudi značilna za ta odsek in je prav tako nevaren pojav za udeležence v prometu.
Neveljaven email naslov