Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Da prihaja med starejšimi in mlajšimi vozniki včasih do določenih napetosti v prometu (starejši niso več tako okretni in spretni, mlajši pa pogosto zato postanejo nestrpni), vemo. V prvi vrsti starejši sami želijo, da ostanejo čim dlje samostojni v mobilnosti. Sicer pa je v bistvu za vse pomembno in smo vsi zainteresirani za to, da starejši ostanejo aktivni vozniki. Tudi avtomobilska industrija si tega želi, to potrjuje tudi Andrej Brglez.
Starejši si v bistvu sami najbolj želijo, da ostanejo mobilni; sicer pa si tega želijo tudi drugi družinski člani, da o avtomobilski industriji sploh ne govorimo.
Da prihaja med starejšimi in mlajšimi vozniki včasih do določenih napetosti v prometu (starejši niso več tako okretni in spretni, mlajši pa pogosto zato postanejo nestrpni), vemo. V prvi vrsti starejši sami želijo, da ostanejo čim dlje samostojni v mobilnosti. Sicer pa je v bistvu za vse pomembno in smo vsi zainteresirani za to, da starejši ostanejo aktivni vozniki. Tudi avtomobilska industrija si tega želi, to potrjuje tudi Andrej Brglez.
Da je romunska nizkocenovna znamka Dacia pod francoskim Renaultem začela doživljati preporod, je jasno vsakomur. Sandero, ki v izvedbi stepway deluje bolj terensko, je najpomembnejši model te znamke. Zdaj se je pojavil v tretji generaciji. Vidna je zunanja oblikovna posodobitev, novost so žarometi s svetilnimi diodami, ki poskrbijo za atraktivnejši videz sprednjega dela, avtomobil se po tej strani brez dvoma lahko primerja z uglednimi konkurenti. Na videz se stepway spogleduje z urbanimi križanci, to nakazuje skoraj 18-centimetrska oddaljenost od tal, spodnji del odbijačev je obdan z zaščitno ploskvijo, blatniki imajo črne obrobe. Terenski videz pa nas ne sme zavesti, avtomobil se najbolje počuti na urejenih poteh.
Izboljšali so notranjost (kabina je kljub temu, da so zunanje mere ostale tako rekoč nespremenjene, širša in prostornejša), prtljažnik pa je s 328 litri prostornine povprečen. Tudi digitalizacija je zdaj oplazila romunsko znamko, a za zdaj samo oplazila, to pa se nam zdi dobro. Dodali so nekaj novih elementov varnosti in udobja, recimo sistem za zaznavanje vozil v mrtvem kotu in samodejno zaviranje ob nevarnosti naleta. Sicer na področju elektronskih pomagal, ki zagotavljajo udobnejšo in varnejšo vožnjo, pri Dacii kar občutno zaostajajo za konkurenco.
Ena izmed posebnosti v ponudbi je kombinacija pogona na bencin in plin. Pred časom smo lahko to možnost preizkusili že v terenskem dusterju, zdaj je bil na vrsti torej sandero stepway z oznako 1.0 Eco-G. Litrski turbobencinski trivaljnik s 74 kilovati moči teče na utekočinjen naftni plin – tega napolnimo v 40-litrsko posodo. Ko ga zmanjka, motor samodejno začne poganjati bencin – tega je v polnem rezervoarju 50 litrov. Preklop lahko izvedemo tudi ročno s pritiskom na gumb, prehod na drugo gorivo je skorajda nezaznaven. Debate o tem, kakšna je poraba ob tej kombinaciji, znajo biti kar burne, a res je, da s povprečno vožnjo in rednim polnjenjem plinskega rezervoarja (plin je skoraj za polovico cenejši od bencina) brez dvoma zmanjšamo stroške – morda za 20, lahko tudi za 30 odstotkov. Vsekakor je plinsko-bencinska kombinacija tudi do okolja prijaznejša. Ob ceni dobrih 15 tisočakov omenimo še eno prednost: obiskov bencinskih servisov se verjetno nihče ne veseli – tak sandero s polnima rezervoarjema lahko prepelje tudi blizu tisoč kilometrov.
Tudi pri Oplu imajo težave z izdelavo nekaterih modelov – posledično tudi pri nas kupci še vedno čakajo recimo na novega grandlanda, ki je bil predstavljen že pred časom. Zamuja pa tudi nova astra. Prav včeraj so poskrbeli, da smo jo novinarji v Sloveniji le videli od blizu in tudi sedli vanjo, sicer pa naj bi bila uporabnikom na voljo prihodnjo pomlad. Na oko je nedvomno privlačna, sledi najnovejši oplovim oblikovalskim smernicam, sicer pa tehnološko napredna, tudi s hibridno pogonsko kombinacijo, v letu 2023 pa tudi povsem električna. Pri Oplu še vedno obljubljajo, da bodo od leta 2028 izdelovali samo še električna vozila.
Še do konca novembra imate možnost glasovati za Slovenski avto leta 2022. Za tri izžrebane imamo zagotovljene tudi tri nagrade: prva je vrednostna kartica za dobroimetje za nakup goriva pri Petrolu v vrednosti 1500 evrov, druga je tovorna prikolica TPV, tretja pa komplet zimskih pnevmatik Goodyear. Glasovnico najdete na spletni strani Vala 202.
867 epizod
Avtomobilsko prometne minute so namenjene novostim na avtomobilskem trgu, tako svetovnim predstavitvam, kot tudi novim avtomobilom, ki so na voljo kupcem v Sloveniji.
Da prihaja med starejšimi in mlajšimi vozniki včasih do določenih napetosti v prometu (starejši niso več tako okretni in spretni, mlajši pa pogosto zato postanejo nestrpni), vemo. V prvi vrsti starejši sami želijo, da ostanejo čim dlje samostojni v mobilnosti. Sicer pa je v bistvu za vse pomembno in smo vsi zainteresirani za to, da starejši ostanejo aktivni vozniki. Tudi avtomobilska industrija si tega želi, to potrjuje tudi Andrej Brglez.
Starejši si v bistvu sami najbolj želijo, da ostanejo mobilni; sicer pa si tega želijo tudi drugi družinski člani, da o avtomobilski industriji sploh ne govorimo.
Da prihaja med starejšimi in mlajšimi vozniki včasih do določenih napetosti v prometu (starejši niso več tako okretni in spretni, mlajši pa pogosto zato postanejo nestrpni), vemo. V prvi vrsti starejši sami želijo, da ostanejo čim dlje samostojni v mobilnosti. Sicer pa je v bistvu za vse pomembno in smo vsi zainteresirani za to, da starejši ostanejo aktivni vozniki. Tudi avtomobilska industrija si tega želi, to potrjuje tudi Andrej Brglez.
Da je romunska nizkocenovna znamka Dacia pod francoskim Renaultem začela doživljati preporod, je jasno vsakomur. Sandero, ki v izvedbi stepway deluje bolj terensko, je najpomembnejši model te znamke. Zdaj se je pojavil v tretji generaciji. Vidna je zunanja oblikovna posodobitev, novost so žarometi s svetilnimi diodami, ki poskrbijo za atraktivnejši videz sprednjega dela, avtomobil se po tej strani brez dvoma lahko primerja z uglednimi konkurenti. Na videz se stepway spogleduje z urbanimi križanci, to nakazuje skoraj 18-centimetrska oddaljenost od tal, spodnji del odbijačev je obdan z zaščitno ploskvijo, blatniki imajo črne obrobe. Terenski videz pa nas ne sme zavesti, avtomobil se najbolje počuti na urejenih poteh.
Izboljšali so notranjost (kabina je kljub temu, da so zunanje mere ostale tako rekoč nespremenjene, širša in prostornejša), prtljažnik pa je s 328 litri prostornine povprečen. Tudi digitalizacija je zdaj oplazila romunsko znamko, a za zdaj samo oplazila, to pa se nam zdi dobro. Dodali so nekaj novih elementov varnosti in udobja, recimo sistem za zaznavanje vozil v mrtvem kotu in samodejno zaviranje ob nevarnosti naleta. Sicer na področju elektronskih pomagal, ki zagotavljajo udobnejšo in varnejšo vožnjo, pri Dacii kar občutno zaostajajo za konkurenco.
Ena izmed posebnosti v ponudbi je kombinacija pogona na bencin in plin. Pred časom smo lahko to možnost preizkusili že v terenskem dusterju, zdaj je bil na vrsti torej sandero stepway z oznako 1.0 Eco-G. Litrski turbobencinski trivaljnik s 74 kilovati moči teče na utekočinjen naftni plin – tega napolnimo v 40-litrsko posodo. Ko ga zmanjka, motor samodejno začne poganjati bencin – tega je v polnem rezervoarju 50 litrov. Preklop lahko izvedemo tudi ročno s pritiskom na gumb, prehod na drugo gorivo je skorajda nezaznaven. Debate o tem, kakšna je poraba ob tej kombinaciji, znajo biti kar burne, a res je, da s povprečno vožnjo in rednim polnjenjem plinskega rezervoarja (plin je skoraj za polovico cenejši od bencina) brez dvoma zmanjšamo stroške – morda za 20, lahko tudi za 30 odstotkov. Vsekakor je plinsko-bencinska kombinacija tudi do okolja prijaznejša. Ob ceni dobrih 15 tisočakov omenimo še eno prednost: obiskov bencinskih servisov se verjetno nihče ne veseli – tak sandero s polnima rezervoarjema lahko prepelje tudi blizu tisoč kilometrov.
Tudi pri Oplu imajo težave z izdelavo nekaterih modelov – posledično tudi pri nas kupci še vedno čakajo recimo na novega grandlanda, ki je bil predstavljen že pred časom. Zamuja pa tudi nova astra. Prav včeraj so poskrbeli, da smo jo novinarji v Sloveniji le videli od blizu in tudi sedli vanjo, sicer pa naj bi bila uporabnikom na voljo prihodnjo pomlad. Na oko je nedvomno privlačna, sledi najnovejši oplovim oblikovalskim smernicam, sicer pa tehnološko napredna, tudi s hibridno pogonsko kombinacijo, v letu 2023 pa tudi povsem električna. Pri Oplu še vedno obljubljajo, da bodo od leta 2028 izdelovali samo še električna vozila.
Še do konca novembra imate možnost glasovati za Slovenski avto leta 2022. Za tri izžrebane imamo zagotovljene tudi tri nagrade: prva je vrednostna kartica za dobroimetje za nakup goriva pri Petrolu v vrednosti 1500 evrov, druga je tovorna prikolica TPV, tretja pa komplet zimskih pnevmatik Goodyear. Glasovnico najdete na spletni strani Vala 202.
V preše in tovarne se valijo zvitki jeklene pločevine, ven prihajajo kokoši z zlatimi jajci. T-cross je ena teh kokoši, ki postavlja nova merila. Največje presenečenje v kabini je to, da ga ni. Ergonomija, počutje – mogoče še najmanj materiali – so točno taki, kot jih pri Volkswagnu pričakujete.In morda še največja prednost vozila: naša starajoča se populacija se s svojimi starajočimi se telesi lahkotno in brez zaletavanja v pločevino usede v vozilo. Tako da je teh deset centimetrov, kolikor je višji od Pola, bolj kot brezpotnim avanturam namenjenih čisto običajnemu sedenju.
Z vso odgovornostjo do javnosti in njene električne mobilnosti si upamo kot eni redkih zatrditi: »Električna mobilnost je predvsem sijajna marketinška kategorija!« Je sijajen oglasni pano za zelene aspiracije vladajočih elit, a do njene splošne uporabe bodo pretekla desetletja. Renault je ob tem eden redkih proizvajalcev, ki vsaj po našem razumevanju vidi električno prihodnost tako, kot se bo na koncu tudi udejanjila: kot eno izmed alternativ fosilnim gorivom, in Renaultev avtomobil Zoe, ne glede na to, da ga konkurenca zasmehuje kot zastarelega, predstavlja natanko to, kar električna vozila zdaj so: delno eksotična mobilna alternativa z določenim potencialom.
Ker je praznik dela, bo spregovori nekdo, katerega delo je vse prej kot enostavno in lahko, je tudi nepredvidljivo in nevarno. Henrik Ivanšek iz Ponikve pri Šentjurju je eden tistih, ki za volanom preživi več kot tretjino dneva, tovornjak je njegova pisarna že od leta 1983. Dogodivščin – takih in drugačnih se je v teh letih nabralo nešteto. Navdušenje nad kamioni pa ga je zgrabilo – podobno kot mnoge otroke, že zelo zgodaj.
Kljub temu, da je okoli avtonomne vožnje še kar nekaj negotovosti in nedorečenosti (o tem smo že večkrat govorili), pa nekateri z velikim veseljem oglašujejo vožnjo brez sodelovanja voznika, prednjači pa predvsem Tesla. Zdaj so glas dvignili nekateri pomembni proizvajalci, ki opozarjajo, da z avtonomno vožnjo ne gre hiteti in da je potrebno še prej urediti nekatera tehnična in zakonska določila. Andrej Brglez poudarja, da je v vozilih že kopica asistenčnih sistemov, da jih bo tudi vedno več, zato se da občasno prepustiti vodenje vozila robotu, a še vedno mora biti šofer pozoren in odgovoren za vsem kar se zgodi.
Dandanes so motoristične čelade veliko bolj zračne, prav tako tudi zaščitne obleke, a ko je vročina tista prava, potem je jasno, da je tudi motoristom vroče.
Dandanes so motoristične čelade veliko bolj zračne, prav tako tudi zaščitne obleke, a ko je vročina tista prava, potem je jasno, da je tudi motoristom vroče.
Nekateri avtomobilski proizvajalci razmišljajo, da bi v vozilih ponudili sistem, ki bi prevzel odgovornost avtonomne vožnje, vendar pa bi voznik moral biti v kočljivih situacijah, ki jim avto sam ne bi bil kos, sposoben v desetih sekundah prevzeti nadzor. Andrej Brglez trdi, da bi na ta način zašli na negotovo sivo področje mobilnosti. Varneje bi bilo preskočiti tretjo stopnjo avtonomne vožnje in vstopiti v četrto, kjer avtomobil lahko pelje sam, a le na točno določenih in označenih odsekih avtocest.
Zdaj že kar pogosto slišimo koga, ki se pohvali, da je že toliko in toliko kilometrov njegov avtomobil peljal samostojno, da mu je vsaj za nekaj časa prepustil upravljanje. S pomočjo aktivnega tempomata in sistema, ki avtomobil vsaj določen čas pelje po sredini voznega pasu, se da vožnjo prepustiti avtomobilu. A sistem, ki preprečuje, da bi vozilo zapeljalo čez linijo voznega pasu, deluje le nekaj časa, potem pa običajno pozove voznika, naj spet sam prevzame volan. Voznik se dotakne volana in potem avtomobil spet prevzame krmilo. Postopek se lahko ponavlja in na ta način si lahko voznik pričara približek avtonomne vožnje, ki pa seveda to v resnici ni. Gre za dobrodošlo pomoč asistenčnih sistemov, sicer pa je za vse še stoodstotno odgovoren voznik, opozarja Andrej Brglez.
Še zadnji pogled na ženevski salon, ki je sicer že zaprl vrata za obiskovalce. Elektronski sistem je zadnji dan, torej v nedeljo zvečer zaznal nekaj več kot 600 tisoč obiskovalcev, kar je približno 9 odstotkov manj kot lani. So pa seveda bolj množično v uporabi druge oblike spremljanja tamkajšnjega dogajanja. Tokrat se Andrej Brglez ozira na tiste najdražje športne in superluksuzne avtomobile. Mnoge poganja tudi elektrika, veliko pa še vedno bencin in dizel. Kakšen je smisel razstavljanja tovrstnih požrešnih vozil v luči čim bolj ekološke usmerjenosti v prihodnost. Kam so odpeljali Bugattija, ki ga cenijo na 16,7 milijona evrov.
Sprehod po ženevskem salonu, ki je ta teden še odprt. Andrej Brglez je ugotovil, da izstopata predvsem dva avtomobila, ki občutno kreirata prodajne številke pri nas – Renault clio in Peugeot 208. Predvsem clio (ki je nekako tudi naš) vsaj na zunaj ne prinaša revolucionarnih sprememb, sta pa oba nova avtomobila naredila velik korak naprej, kar zadeva kvaliteto izdelave in opremljenost s sodobnimi asistenčnimi sistemi. Peugeot 208 prihaja z bencinskimi in dizelskimi motorji, pa tudi v električni verziji ter tudi s samodejnimi menjalniki, ki jih Peugeot v zadnjem času tudi pri nas že uspešno uvaja v večjih modelih. Pisane ponudbe električnih vozil smo v zadnjih letih po salonih tudi vajeni, tokrat je morda nekaj posebnega vendarle novi Audi e-tron. Gre za sicer polnokrven premijski Audi, katerega posebnost je električni pogon.
Če bi šli v Ženevo in se sprehodili po razstavnih prostorih, bi med sijočo pločevino našli kar nekaj zelo dragih primerkov. Sicer pa največ pozornosti tam kradeta novi Renault clio in Peugeot 208, vodilni možje avtomobilske industrije pa poudarjajo, da težje najdejo skupni jezik s politiko kot nekdaj. V navadi je zdaj že nekaj časa, da v Ženevi pred otvoritvijo salona razglasijo tudi Evropski avto leta. Tokrat se je zgodilo prvič, da sta po glasovanju 60 specializiranih novinarjev iz 23 držav dva avtomobila prejela enako število točk, in sicer Jaguar I-Pace in Alpine A110. Naslov je na koncu osvojil Jaguar I-Pace, ker so ga novinarji večkrat postavili na prvo mesto.
Pozivom za uvedbo obveznega vgrajevanja sistema za samodejno zaviranje v sili za vse avtomobile so se pred časom pridružili tudi Združeni narodi – zakonodajni predlog so podpisali predstavniki 40 držav. Evropski parlament je obvezno vgrajevanje takšnega sistema sprejel kot del resolucije o reševanju življenj leta 2017. Tudi mi pozdravljamo vse pobude za obvezno uvedbo »asistenta« za zaviranje v sili, a obenem ugotavljamo, da je treba natančno določiti standarde. Praksa je tudi pokazala, da običajno preteče zelo dolgo časa, da se kakšen varnostni dodatek začne serijsko vgrajevati v vozila in bojimo se, da bo tudi tokrat tako.
Rdeča luč na semaforju jasno sporoča, da se moramo ustaviti – tako je po zakonu, tako so nas učili in še učijo. A če je križišče pregledno in imate namen zaviti desno, bi morda lahko tudi pri nas (ponekod to že počno) poskusili z vožnjo čez rdečo luč. Seveda ne gre povsod, pa tudi določena pravila je treba upoštevati, recimo obvezno je treba ustaviti in se prepričati, če je zavijanje varno. V anketi vas je bila tretjina za to, da bi zavijanje desno pri rdeči poskusno uvedli tudi pri nas.
Skoraj ne verjamem, da ne bi tudi vas že kdaj prijelo, da bi, ko ste stali na preglednem križišču pri rdeči luči, smuknili desno, ker res ni bilo nikogar nikjer. A to je po zakonu pri nas enostavno vožnja čez rdečo in zato tudi kaznivo. Marsikje v tujini je drugače, ponekod je to že dolgoletna praksa, naši severni sosedje ravno zdaj preizkušajo, ali bi to povečalo pretočnost prometa in ne zmanjšalo prometne varnosti. Tudi pri nas se je pred časom že šušljalo o morebitnih tovrstnih eksperimentih, a je potem vse potihnilo. Zanima nas, če bi vi bili za, da to morda le preizkusimo tudi pri nas.
DAB sprejemnik dandanes v avtomobilih ni več redkost, je pa EU pred kratkim naložila članicam, da v dveh letih prilagodijo zakonodajo, po kateri bodo morali biti vsi avtomobili v prodaji serijsko opremljeni z radii, ki bodo sprejemali digitalni signal. Ta omogoča nemoten in kvaliteten sprejem, večjo izbiro programov in še nekatere dodatne funkcije. Z digitalnim signalom je v Sloveniji trenutno pokritih 89 odstotkov avtocest in hitrih cest in 70 odstotkov gospodinjstev. Največja uporabnost sistema pa se kaže v avtomobilih – če torej danes kupujete avto, bodite pozorni tudi na sprejemnik, opozarja vodja organizacijske enote Oddajniki in zveze RTV Miran Dolenec.
Dve veji razmišljanja, razvoja avtonomne vožnje obstajata. Prva je, da bi vozilo sodelovalo z ostalimi in bi delilo podatke v oblaku, ki bi bil tako operater mobilnosti, druga pa – in s to se avtomobilisti bolj ukvarjajo, da bi vsak avto sam imel tako močno pamet, da bi bil sposoben se voziti sam in sobivati z ostalimi. V prehodni fazi pa bi moral robot tudi čim bolje razumeti človeške vozniške navade, da bi se lahko čim lažje znašel med človeškimi vozniki. Ker so vozniške navade, razvade in napake lahko različne po področjih in državah, bi imel avtomobil več prilagojenih programov, načinov vožnje, da bi čim bolje razumel navade voznikov in prilagodil svojo vožnjo okolju, kjer bi takrat vozil.
Teme, dogodki povezani s področjem mobilnosti, o katerih se bo letos zagotovo veliko govorilo: dolgi letalski leti bodo postali najcenejši v zgodovini – zaradi dveh novih letališč na Kitajskem in v Turčiji ter zaradi subvencij, ki jih države nudijo letalskim prevoznikom pri nabavi goriva - da bi povečale turistični priliv. Kitajci bodo nadaljevali z ekspresno gradnjo hitrih železnic, ki omogočajo hitrosti vlakov tudi preko 250 km/h. Imajo jih že 27.000 kilometrov - do leta 2025 naj bi jih zgradili še dodatnih enajst tisoč. 500 let po smrti genijalnega Leonarda da Vincija se bo v prodaji pojavil prvi avto-helikopter. Zakaj omenjamo da Vincija? Ker je to tehnično domislico imel že on.
Kaj pomeni, če telefoniramo med vožnjo – o tem smo govorili in opozarjali že neštetokrat. V teh dneh so policisti poostrili nadzor nad tem početjem – ve se, da če voznik telefonira med vožnjo, je to tako kot bi imel v krvi 0,8 promila alkohola. Ko telefoniramo, s tem obremenimo eno roko, ki bi sicer lahko bila na volanu. Zmanjša se koncentracija in izgublja pogled s ceste, naše misli niso pri stvari. Vožnja avtomobila pa je kompleksna stvar, ki zahteva celega človeka. Ne vemo tudi, zakaj vozniki, ki imajo v avtomobilih sisteme za povezavo (in teh je veliko), ne povežejo svojih naprav z avtomobilom – s tem bi vsaj osvobodili še drugo roko.
Če na hitro preletimo zaključke po zadnjem testiranju otroških varnostnih sedežev, ki ga je izvedla AMZS v sodelovanju s partnerskimi avtomobilskimi klubi in organizacijami za varstvo potrošnikov, lahko ugotovimo, da večjih varnostnih pomanjkljivosti niso odkrili. Kljub temu jih je šest dobilo oceno slabo – ker so vsebovali prevelike količine zdravju škodljivih snovi v delih sedežev, ki pridejo v stik z otrokom. K temu, da so otroški sedeži vedno bolj varni, pripomorejo tudi novi standardi. Zdaj so pomembne predvsem višine otrok. Sicer pa je priporočilo, da izbiramo med otroškimi varnostnimi sedeži, za katere so znani primerjalni testi. Če bomo torej izbrali sedež, ki ni bil testiran po evropskih standardih, je njegova ustreznost lahko zelo vprašljiva.
Ponekod so resno začeli preganjati dizle, brez elektrike ne gre, a ugotavljamo, da tudi z elektriko še ne bo šlo; vsaj obljube Teslinega Muska so se izkazale za nateg, tako z dobavami kot s ceno. Avtomobilska industrija je preživela kar nekaj mučnih dni po sodnih dvoranah in še jih bo, zanimiva pa je še ena izkušnja - moderni avtomobili se s kopico asistenčnih sistemov, združenih v tehnologijo avtonomne vožnje, že lahko vozijo skoraj sami, a seveda še vedno pod nadzorom voznika.
Neveljaven email naslov