Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ko smo minuli teden s 5. večjo dražbo zaokrožili tudi 5. obletnico naše podpore projektu Botrstvo in v zaključni ponedeljkovi oddaji pred mikrofon le privabili tudi nadvse skrivnostnega anonimnega kupca, se je zdelo, da je za nami zaključena zgodba. A je dobro uro po oddaji, na praznični ponedeljek, zazvonil telefon…in prinesel še dodaten razlog za prazničen danJ A najprej se vrnimo k samem poteku dražbe: Jana Vidic
Dražiteljica Taprva je nekaj dni po dražbi v sklad za razvoj glasbenega znanja donirala 5000 evrov, rokavico je zdaj vrgla tudi drugim
Čudovit epilog dražbe lokov dueta 2Cellos
“Strašansko sem bila žalostna. Res zelo. A sem bila kar vdana v usodo, češ, se je dražba pač že morala tako razplesti … A mi ni dalo miru, ne prvi, ne drugi, ne tretji dan … Razmišljala sem, da smo bili vsi skupaj v bistvu pripravljeni dati kakih 30.000 evrov, zakaj bi torej ta akcija ostala pri “le” dvanajstih tisočakih, to je ja premalo za te otroke, zaslužijo si več! Tako sem razmišljala in se odločila, da čelo gor ali dol, to ne more biti konec akcije, najpomembnejši so vendar otroci,” je svojo odločitev o donaciji nekaj dni po koncu dražbe argumentirala ena od dražiteljic lokov dueta 2Cellos, ki je odstopila, ko je cena presegla deset tisočakov.
Donacija javna, da z njo spodbudi še kakšnega posnemovalca
“Odločala sem se med dvema možnostma: vsoto, ki sem se jo namenila darovati, lahko darujem “po tiho” ali pa s to svojo odločitvijo na bolj javen način mogoče dam idejo še komu, da bi ravnal enako in dal tem otrokom priložnost, ki bi jo tako ali tako morali imeti! Sramotno je, da je nimajo, in nedopustno je, da živijo tako, kot živijo, z vsemi svojimi stiskami in stiskami svojih staršev,” pravi sogovornica, ki se med dražbo zaradi želje po anonimnosti v etru Vala 202 sploh ni oglasila, zdaj pa pravi, da bo z nastopom tvegala prav zato, ker si želi, da bi dobila posnemovalce.
Botrstvo, naš ponos, a v resnici sramota za državo!
Nad tem, kako smo kot družba brezbrižni do stisk otrok, je zgrožena in zato, čeprav s spoštovanjem in zaupanjem do projekta Botrstvo, meni:
“Botrstvo je res naš ponos, a je hkrati tudi naša največja žalost: nekoč smo namreč zbirali denar za to, da so otroci lahko šli smučat, danes pa z Botrstvom skrbimo za to, da otroci niso lačni! In to otroci staršev, ki delajo, pa ne zaslužijo dovolj za preživetje! To je sramota za državo! Botrstvo je naša največja sramota, mi pa smo nanj ponosni. Kakšen absurd, kajne?”
Glasba kot priložnost za odmik od vsega hudega
In če že morajo humanitarne organizacije in donatorji vseh vrst v tako pomembnem deležu otrokom zagotavljati sredstva za zdrav razvoj, je bil naši sogovornici zelo pomemben motiv za sodelovanje na dražbi prav dejstvo, da bo denar v celoti namenjen glasbenemu razvoju otrok: “Ti otroci res morajo dobiti priložnost, da se lahko ukvarjajo s stvarmi, ki jih zanimajo, ki si jih želijo, da se tako umaknejo od vseh travm, pomanjkanja in stiske, v katerih živijo. Nujno je, da jim damo to priložnost! Če je to glasba – toliko bolje! Pomembno je, da jih potegnemo z ulice, da jim dajo možnost stopiti v drug svet, v katerih si njihova mala duša lahko spočije, se odmakne od vsega, za kar ti otroci absolutno niso nič krivi!”
Ne le dokazani talenti, vsi bi morali imeti možnost za glasbeno izobrazbo
In sogovornica se strinja z donatorjem Luko Šulićem iz dueta 2Cellos, ki je ob predaji lokov Botrstvu jasno povedal, da bi prav vsi otroci, ne glede na socialni status družine, morali imeti dostop tudi do glasbene izobrazbe: “To ne bi smelo biti plačljivo! Iz svojega otroštva se spomnim, da je šlo res za drobiž in v glasbeno šolo so lahko šli vsi! Tudi tisti, ki imajo “samo” veselje. Res si želim, da bi bila ta sredstva namenjena tudi tistim, ki imajo le veselje in si le želijo peti ali igrati na instrument, ne pa nujno že izkazanim in potrjenim talentom.”
Brez glasbe bi bil svet še večja napaka, kot je
In seveda so poleg otrok na seznamu, ki bodo s sredstvi zmagovalca dražbe, zdaj pa tudi z dodatnimi sredstvi naše sogovornice, dobili možnost glasbenega izobraževanja tudi otroci, ki bodo prav zaradi teh donacij sploh prvič lahko vstopili v glasbeno šolo. In sogovornica upa, da jim bo svet glasbe odprl nove razsežnosti v življenju:
“Težko je o glasbi povedati kaj takega, česar pametni ljudje že doslej niso: glasba je zdravilo, je umik, je pobeg, je veselje, je pomoč pri doživljanju žalosti, glasba je čudežna zadeva in brez nje bi bil svet res velika napaka, še večja, kot je zdaj!”
Po zaslugi naše sogovornice bo še nekaj dodatnih otrok dobilo svojo priložnost za vstop v glasbeni svet: gospa bo namreč že plačanim 12.000 evrom v isti sklad nakazala še 5000 evrov.
Zanimivo je, da je podobna odločitev za isti znesek – 5000 evrov – močno oplemenitila že dražbo rumene majice zmagovalca kolesarske dirke po Franciji: zanjo so se septembra 2015 v javni dražbi, ki jo je v programu Vala 202 vodil Nejc Jemec, potegovala tri podjetja: predstavnika Pocinkovalnice Celje in Bauhausa sta namreč v trenutku, ko sta odstopila od dražbe, v sklad za mlade športne talente dodala po pet tisočakov.
Ki je v zameno za rumeno majico daroval 13.500 evrov, je tako sklad prejel 23.500 evrov pomoči!
Še vedno ste lahko del pomoči pri zagotavljanju glasbene izobrazbe
Tudi zato verjamemo, da naša akcija dajanja priložnosti otrokom, ki v glasbeno šolo sicer nikoli ne bi sploh vstopili, omogočanja nabiranja glasbenega znanja tistim, ki jim je učenje igranja na instrument ali petja že zdaj pomeni pomemben odmik od tegob vsakdana, še ni končana: kljub vsemu denarju (17.000 evrov), ki smo ga zbrali z dražbo, in še dodatnemu tisočaku, doniranemu s poslanimi SMS-sporočili ter z manjšimi donacijami, se do konca meseca lahko pridruži še kdo …
Vsako poslano SMS-sporočilo z geslom BOTER5 (brez presledka!), poslano na številko 1919 do konca meseca pomeni dodatnih 5 evrov, ki bodo skupaj z izkupičkom dražbe v celoti in brez odbitkov porabljen za razvoj mladih glasbenih talentov. Prispevati pa je mogoče tudi poljubne zneske na poseben sklic, ki ga najdete na naši spletni strani. Moda pa pobuda dražiteljice s psevdonimom Taprva dočaka še kakšnega posnemovalca?
540 epizod
Botrstvo v Sloveniji je projekt, namenjen izboljšanju kakovosti življenja otrok in mladostnikov, ki živijo v Sloveniji. Je način pomoči otrokom in mladostnikom, ki so zaradi hude materialne, socialne, zdravstvene ali družinske stiske ogroženi, prikrajšani in socialno izločeni.
Ko smo minuli teden s 5. večjo dražbo zaokrožili tudi 5. obletnico naše podpore projektu Botrstvo in v zaključni ponedeljkovi oddaji pred mikrofon le privabili tudi nadvse skrivnostnega anonimnega kupca, se je zdelo, da je za nami zaključena zgodba. A je dobro uro po oddaji, na praznični ponedeljek, zazvonil telefon…in prinesel še dodaten razlog za prazničen danJ A najprej se vrnimo k samem poteku dražbe: Jana Vidic
Dražiteljica Taprva je nekaj dni po dražbi v sklad za razvoj glasbenega znanja donirala 5000 evrov, rokavico je zdaj vrgla tudi drugim
Čudovit epilog dražbe lokov dueta 2Cellos
“Strašansko sem bila žalostna. Res zelo. A sem bila kar vdana v usodo, češ, se je dražba pač že morala tako razplesti … A mi ni dalo miru, ne prvi, ne drugi, ne tretji dan … Razmišljala sem, da smo bili vsi skupaj v bistvu pripravljeni dati kakih 30.000 evrov, zakaj bi torej ta akcija ostala pri “le” dvanajstih tisočakih, to je ja premalo za te otroke, zaslužijo si več! Tako sem razmišljala in se odločila, da čelo gor ali dol, to ne more biti konec akcije, najpomembnejši so vendar otroci,” je svojo odločitev o donaciji nekaj dni po koncu dražbe argumentirala ena od dražiteljic lokov dueta 2Cellos, ki je odstopila, ko je cena presegla deset tisočakov.
Donacija javna, da z njo spodbudi še kakšnega posnemovalca
“Odločala sem se med dvema možnostma: vsoto, ki sem se jo namenila darovati, lahko darujem “po tiho” ali pa s to svojo odločitvijo na bolj javen način mogoče dam idejo še komu, da bi ravnal enako in dal tem otrokom priložnost, ki bi jo tako ali tako morali imeti! Sramotno je, da je nimajo, in nedopustno je, da živijo tako, kot živijo, z vsemi svojimi stiskami in stiskami svojih staršev,” pravi sogovornica, ki se med dražbo zaradi želje po anonimnosti v etru Vala 202 sploh ni oglasila, zdaj pa pravi, da bo z nastopom tvegala prav zato, ker si želi, da bi dobila posnemovalce.
Botrstvo, naš ponos, a v resnici sramota za državo!
Nad tem, kako smo kot družba brezbrižni do stisk otrok, je zgrožena in zato, čeprav s spoštovanjem in zaupanjem do projekta Botrstvo, meni:
“Botrstvo je res naš ponos, a je hkrati tudi naša največja žalost: nekoč smo namreč zbirali denar za to, da so otroci lahko šli smučat, danes pa z Botrstvom skrbimo za to, da otroci niso lačni! In to otroci staršev, ki delajo, pa ne zaslužijo dovolj za preživetje! To je sramota za državo! Botrstvo je naša največja sramota, mi pa smo nanj ponosni. Kakšen absurd, kajne?”
Glasba kot priložnost za odmik od vsega hudega
In če že morajo humanitarne organizacije in donatorji vseh vrst v tako pomembnem deležu otrokom zagotavljati sredstva za zdrav razvoj, je bil naši sogovornici zelo pomemben motiv za sodelovanje na dražbi prav dejstvo, da bo denar v celoti namenjen glasbenemu razvoju otrok: “Ti otroci res morajo dobiti priložnost, da se lahko ukvarjajo s stvarmi, ki jih zanimajo, ki si jih želijo, da se tako umaknejo od vseh travm, pomanjkanja in stiske, v katerih živijo. Nujno je, da jim damo to priložnost! Če je to glasba – toliko bolje! Pomembno je, da jih potegnemo z ulice, da jim dajo možnost stopiti v drug svet, v katerih si njihova mala duša lahko spočije, se odmakne od vsega, za kar ti otroci absolutno niso nič krivi!”
Ne le dokazani talenti, vsi bi morali imeti možnost za glasbeno izobrazbo
In sogovornica se strinja z donatorjem Luko Šulićem iz dueta 2Cellos, ki je ob predaji lokov Botrstvu jasno povedal, da bi prav vsi otroci, ne glede na socialni status družine, morali imeti dostop tudi do glasbene izobrazbe: “To ne bi smelo biti plačljivo! Iz svojega otroštva se spomnim, da je šlo res za drobiž in v glasbeno šolo so lahko šli vsi! Tudi tisti, ki imajo “samo” veselje. Res si želim, da bi bila ta sredstva namenjena tudi tistim, ki imajo le veselje in si le želijo peti ali igrati na instrument, ne pa nujno že izkazanim in potrjenim talentom.”
Brez glasbe bi bil svet še večja napaka, kot je
In seveda so poleg otrok na seznamu, ki bodo s sredstvi zmagovalca dražbe, zdaj pa tudi z dodatnimi sredstvi naše sogovornice, dobili možnost glasbenega izobraževanja tudi otroci, ki bodo prav zaradi teh donacij sploh prvič lahko vstopili v glasbeno šolo. In sogovornica upa, da jim bo svet glasbe odprl nove razsežnosti v življenju:
“Težko je o glasbi povedati kaj takega, česar pametni ljudje že doslej niso: glasba je zdravilo, je umik, je pobeg, je veselje, je pomoč pri doživljanju žalosti, glasba je čudežna zadeva in brez nje bi bil svet res velika napaka, še večja, kot je zdaj!”
Po zaslugi naše sogovornice bo še nekaj dodatnih otrok dobilo svojo priložnost za vstop v glasbeni svet: gospa bo namreč že plačanim 12.000 evrom v isti sklad nakazala še 5000 evrov.
Zanimivo je, da je podobna odločitev za isti znesek – 5000 evrov – močno oplemenitila že dražbo rumene majice zmagovalca kolesarske dirke po Franciji: zanjo so se septembra 2015 v javni dražbi, ki jo je v programu Vala 202 vodil Nejc Jemec, potegovala tri podjetja: predstavnika Pocinkovalnice Celje in Bauhausa sta namreč v trenutku, ko sta odstopila od dražbe, v sklad za mlade športne talente dodala po pet tisočakov.
Ki je v zameno za rumeno majico daroval 13.500 evrov, je tako sklad prejel 23.500 evrov pomoči!
Še vedno ste lahko del pomoči pri zagotavljanju glasbene izobrazbe
Tudi zato verjamemo, da naša akcija dajanja priložnosti otrokom, ki v glasbeno šolo sicer nikoli ne bi sploh vstopili, omogočanja nabiranja glasbenega znanja tistim, ki jim je učenje igranja na instrument ali petja že zdaj pomeni pomemben odmik od tegob vsakdana, še ni končana: kljub vsemu denarju (17.000 evrov), ki smo ga zbrali z dražbo, in še dodatnemu tisočaku, doniranemu s poslanimi SMS-sporočili ter z manjšimi donacijami, se do konca meseca lahko pridruži še kdo …
Vsako poslano SMS-sporočilo z geslom BOTER5 (brez presledka!), poslano na številko 1919 do konca meseca pomeni dodatnih 5 evrov, ki bodo skupaj z izkupičkom dražbe v celoti in brez odbitkov porabljen za razvoj mladih glasbenih talentov. Prispevati pa je mogoče tudi poljubne zneske na poseben sklic, ki ga najdete na naši spletni strani. Moda pa pobuda dražiteljice s psevdonimom Taprva dočaka še kakšnega posnemovalca?
Že tretje leto se denar tistih, ki tega dela dohodnine niso namenili nikomur, ne vrača v državni proračun. Ministrstvo za javno upravo sredstva iz sklada z razpisi razdeli nevladnim organizacijam. Med prejemniki dohodnine za leto 2020 je na četrtem mestu z nekaj manj kot 210 tisočaki, ki jim jih je namenilo dobrih 4800 dohodninskih zavezancev, ZPM Ljubljana Moste Polje, kjer vodijo tudi program Botrstvo. Ob povsem novih potrebah in nalogah, ki jih je prinesla tudi epidemija, so bila ta sredstva neizmerno dragocena, priznava sekretarka ZPM Moste Polje Tanja Petek. Z njimi so ob močno povečanih stiskah otrok in mladostnikov lahko omogočili najem več izkušenih terapevtov, dodatno so izobrazili prostovoljce, da so ti znali pravilno reagirati ob čustvenih stiskah otrok, s katerimi delajo. Sredstva so jim omogočila, da so urgentno preprečevali izvršbe in izterjave, saj so sicer lahko stroški izvršb bistveno višji od samega stroška dolgov.
Unicefovo letno poročilo, ki opozarja na strašanske posledice za otroke po vsem svetu, še posebej manj razvitem, je tudi opozorilni klic, da še nikoli ni bilo bolj pomembno na prvo mesto postaviti otroke. Gre za najhujšo krizo, s katero je UNICEF soočen v svoji 75-letni zgodovini. Poročilo podrobneje predstavlja izvršni direktor Unicefa Slovenija Tomaž Bergoč.
Četudi je epidemija zmanjšala praznično bleščavo, druženja, obdarovanja in praznovanja, je prav december za mnoge najtežji mesec, v katerem bolj občutijo težo osamljenosti, pomanjkanja in brezupa. "Nebo dobrih želja" je nov način pomoči otrokom iz Botrstva, ki omogoča, da je donacija poljubnega zneska lahko več kot le bančna transakcija.
Tudi še nikoli brezdomne osebe zdaj prosijo za vključitev v nastanitveni program Kraljev ulice, ker ne bodo več zmogle stroškov za bivanje. Protikoronski ukrepi so poglobili revščino tudi v najbogatejših državah, kar dokazuje, da gre za sistemski problem, ki ga ne želimo rešiti. Finska je edina izjema, kjer so brezdomstvo sistemsko odpravili.
Skozi skoraj desetletje oddaj v podporo programu Botrstvo, v katerih opozarjamo na stiske otrok in drugih ranljivih skupin se včasih zdi, da zgodb s srečnim koncem skorajda ni. A prav vsem od več kot 10.000 doslej vključenim otrokom so botri nedvomno olajšali življenje. Nekatere zgodbe kot je Izina, ki je prav zaradi podpore botra veliko lažje končala gimnazijo in se vpisala na želeno fakulteto, pa so navdihujoče tudi po tem, ko podpore botra ne potrebujejo več.
Kaj narediti z rabljenim kolesom, ki ga ne potrebujete več? AMZS v sodelovanju s svojimi avto-moto društvi in klubi začenja akcijo zbiranja rabljenih koles Kolesa za vse!, ki jih bo Zveza prijateljev mladine Ljubljana Moste - Polje podarila otrokom iz socialno ogroženih družin.
Prižiganje sveč na grobovih je že stoletja način za vidno oznanjanje našega spomina na pokojne. Letno v Sloveniji prižgemo skoraj 20 milijonov sveč, kar predstavlja 8 sveč na vsakega prebivalca. S tem podatkom se uvrščamo na visoko tretje mesto v svetu. V Botrstvu pa nas je poleg očitnih ekoloških posledic zanimalo tudi, če smo lahko z nakupom sveč še humanitarni. Alternative klasični plastični sveči na grobovih v luči dobrodelnosti sta iskali Neža Borkovič in Kaja Ravnak.
V programu Botrstvo se v oktobru posvečamo generaciji, ki je bila med epidemijo najbolj spregledana, hkrati pa ima največ težav pri duševnem zdravju. Opozarjali smo že na anksioznost in samomorilne misli med študenti. V tretjem delu serije o stiskah študentov razmišljamo o pogojih za študij tujih študentov iz neevropskih držav na slovenskih univerzah, o noveli Zakona o tujcih in prihodnosti za omenjene študente. Zakaj nismo v večji meri prisluhnili stiskam študentov že takrat, ko so nastajale? Kako se bo nadobudna in kritična generacija sploh približala zeleni veji? Kakšne možnosti ima v svetu, ki se s prihodnostjo spogleduje negotovo in neodločno? Odgovore na vprašanja je iskala Kaja Ravnak.
V drugem delu serije o stiskah študentov razmišljamo o samomorilnih mislih in vedenju med epidemijo, tabuizaciji te teme ter korakih pomoči. Na krožnik študentskega vsakdana so zaradi epidemije prišle nove in večje težave, na katere ni bil pripravljen nihče. Veliko prahu je dvignila raziskava Nacionalnega inštituta za javno zdravje o doživljanju epidemije covida-19. Od malo več kot 4200 vprašanih je 900 posameznic in posameznikov imelo samomorilne misli nekaj dni, 280 več kot polovico dni, enako število študentov pa je imelo samomorilne misli vsak dan. Gostji oddaje: Urška Drofenik, študentka 2. stopnje Psihologije na Univerzi v Mariboru, Izr. prof. Vita Poštuvan, strokovnjakinja na področju preučevanja in preprečevanja samomorilnega vedenja.
Zakaj nismo bolj prisluhnili stiskam študentov že takrat, ko so nastajale? Kako se bo nadobudna in kritična generacija sploh približala zeleni veji? Kakšne možnosti ima v svetu, ki se s prihodnostjo spogleduje negotovo in neodločno? V prvem delu serije o stiskah študentov razmišljamo o anksioznosti med epidemijo, ki traja tudi v novi normalnosti. Gosta oddaje: Sara Svati Sharan, študentka 2. stopnje Filozofije na UL in doc. dr. Tomaž Vec, vodja Psihosocialne svetovalnice UL.
Še vedno velja, da je knjiga najlepše darilo. Še posebej, če je to nova slikanica z naslovom Botrovo darilo. Ta je izšla ob jubilejni 10. obletnici projekta Botrstvo v sodelovanju z Zvezo prijateljev mladine in Mladinsko knjigo. V njej na silno simpatičen, preprost in nekoliko šaljiv način izvemo, kaj je program Botrstvo in kako malo je potrebno, da nekomu s solidarnostjo in sočutnostjo spremenimo življenje na bolje. Pogovarjali smo se z avtorjem slikanice Boštjanom Gorencem Pižamo.
»Mislim, da nam na splošno v 21. stoletju primanjkuje tega empatičnega odnosa do sočloveka, na vseh področjih. Morda je tudi pri odločevalcih premalo izkušenj, na kakšen način, po kakšni poti nekdo odrašča. Mnogi, ki so danes na odločevalci, so odraščali v bistveno bolj socialno, ekonomsko, pa tudi družbeno prijaznejšem okolju,« na napačne odločitve, da se tudi dijaške domove v času epidemije popolnoma zapre, opozarja dolgoletna vzgojiteljica v celjskem Dijaškem domu Nataša Kajba Gorjup.
Različne okoliščine in vzroki pripeljejo dijake do odločitve da bi bilo bivanje v dijaškem domu za uspešnost šolanja bolj smiselno kot velika izguba časa z vsakodnevnimi vožnjami do šole in nazaj. Toda strošek za bivanje je lahko tudi nepremostljiva ovira, zato v programu Botrstvo dijakom, ki bi jim prav ta znesek preprečil, da bi se šolali na želeni šoli ali imeli možnost za razvoj svojih talentov, pomagajo pri plačilu. Takih je bilo že več kot 500, letos pa bosta med prejemniki tudi Lovro in Kaja.
Z novim šolskim letom so (vsaj za zdaj) na polno zaživeli tudi dijaški domovi, bivanja v njih pa nimajo zagotovljenega vsi, ki bi ga potrebovali. Še vedno namreč velja, da mladostniki, ki prihajajo iz finančno šibkih družin, ne morejo dobiti polne subvencije za bivanje, čeprav bi jim sicer morda bilo onemogočeno šolanje na izbrani šoli ali pa doma ne bi imeli spodbudnih razmer za šolanje. Zato je program Botrstvo pred leti ponudil pomoč v obliki t.i. dijaškega sklada, iz katerega lahko z donatorskimi sredstvi izbranim dijakom omogočijo subvencionirano bivanje. Doslej so pomagali že več kot 500 dijakom, tudi letos bo pomoč potrebovalo več kot 100.
Začelo se je že tretje šolsko leto, zaznamovano z epidemijo, ki je zelo močno posegla v življenja otrok in mladostnikov. Na posledice, ki bodo nedvomno večplastne in dolgoročne, smo neštetokrat opozorili. Poletne počitnice težav seveda niso izbrisale, kar so še posebej občutili spremljevalci na letovanjih, sploh v tistih skupinah, kjer so bili otroci z nakopičenimi stiskami. Ker so se s temi vrnili tudi v šolske klopi, so lahko izkušnje poletnih vzgojiteljev zagotovo v pomoč učiteljem, ki se bodo z njimi srečevali v šolah.
Le še v urah štejemo trajanje letošnjih poletnih počitnic, v katerih je bilo druženje otrok in mladostnikov z vrstniki še posebej pomembno. Zanj so bili namreč poldrugo leto močno prikrajšani, zato so se ga močno veselili tudi tisti, ki živijo v spodbudnih okoljih in s šolanjem na daljavo niso imeli večjih težav. Letovanja so priložnost za sprostitev, a tudi za razmislek, kaj se otrokom dogaja in kakšni vstopajo v novo šolsko leto. Odmik od doma kamorkoli, kjer so se otroci in mladi lahko družili in se sprostili, je bil letos še posebej dragocen. Hvala prav vsem, ki ste s SMS z geslom BOTER5 ali BOTER10, poslanim na številko 1919 omogočili, da so lahko bili na letovanjih v hribih, na morju, v taborniških druženjih ali na potovanju tudi otroci iz programa Botrstvo. V naših oddajah jih bomo spremljali tudi v prihajajočem šolskem letu.
Urška je dolgoletna vzgojiteljica na letovanjih ZPM Ljubljana Moste - Polje. Letos je bila vodja že štirih letovanj, prvega med prvomajskimi počitnicami, ko so bile posledice nekajmesečnega šolanja na daljavo pri otrocih zelo žive. Bistveno več je agresije, otroci so izgubili velik del veščin reševanja težav, vzpostavljanja medsebojnih stikov, nepričakovano velike spremembe se kažejo tudi pri telesni pripravljenosti. In kot še nikoli doslej je strah pred šolo in neuspehom ostal v njih tudi po začetku počitnic.
Zaupanje v delo humanitarnih organizacij in posameznikov je temeljni, a najbolj krhek del humanitarnosti tako za tiste, ki pomoč sprejemajo, kot za tiste, ki so jo pripravljeni ponuditi. Po desetletju obstoja je Botrstvo zagotovo najbolj zaupanja vreden humanitarni program za otroke pri nas. To dokazujejo ne le dolgoletni donatorji in skupaj zbranih več kot 21 milijonov evrov donacij, pač pa tudi neodvisne revizije. In Botrstvo, tako kot celotna organizacija ZPM Ljubljana Moste - Polje, kjer ga vodijo, so med redkimi humanitarci, ki so že nekaj let pod profesionalnim in neodvisnim revizorskim nadzorom, poudarja pobudnica in predsednica nadzornega sveta Botrstva Milena Štular.
Konec pouka prinaša le varljiv občutek, da je z njim tudi konec vseh stisk in posledic neprimernih in nesorazmernih ukrepov, ki so jih bili v času šolanja na daljavo deležni mladi. Počitnice so zato priložnost, da mladim pomagamo, a so tudi past, da bi mladi težave še intenzivneje reševali s pomočjo ždenja pred zasloni, z alkoholom, drogami ali drugimi oblikami zasvojenosti. Tudi na to opozarja tokratna sogovornica, članica strokovne skupine Slovenske krovne zveze za psihoterapijo, dolgoletna terapevtka v Drogart svetovalnici in zdravnica Mina Paš.
Pravkar končano šolsko leto z vsemi posebnostmi in absurdi je razgalilo že dolgo znane slabosti in slepe ulice slovenskega šolstva. A zdi se, da najbolj nenavadno šolsko leto v zgodovini samostojne države ni dobilo nobene prave evaluacije. Duševno stanje otrok se namreč ne spremlja tako sistematično kot telesno, zato je pozornost na stiske mladih med šolami zelo raznolika. V OŠ Lava v Celju so jih sistematično spremljali in beležili že od decembra lani. Kljub temu jih na agresijo, nestrpnost, napetost in apatičnost otrok nič ni moglo zares pripraviti, priznava ravnateljica Marijana Kolenko.
Neveljaven email naslov