Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Kaj pomeni, da smo točni kot švicarska ura ali natančni kot ura? O tem so se razgovorili učenci iz OŠ Mengeš.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Katere so najljubše pravljične živali drugošolcev iz OŠ Prule v Ljubljani?
Kako bi predstavili Zemljo nezemljanom četrošolci iz OŠ Prežihovega Voranca v Ljubljani?
Na žalost kdaj pa kdaj naletimo tudi na koga, ki nima dobrih namenov, pa čeprav je prijazen. Dvoličneži, hinavci, hudobneži in še kakšen izraz bi se našel za te ljudi, ki imajo na jeziku med, v srcu led …
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Ker vse nimajo pik, je ustreznejše ime zanje polonica. Ta simpatični hrošč, pri nas znan kot pikapolonica je znan predvsem kot prinašalec sreče in odnašalec listnih uši. Liano Buršič pa je zanimalo po čem to ljubko žuželko poznajo učenci 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja ter Petra Hrovatin, vodnica in biologinja v ZOO-ju
Otroci dobro vedo, da morajo svoje starše upoštevati in ubogati, a vseeno se kdaj pa kdaj zgodi tudi, da preslišijo njihova navodila in prošnje. S čim vse starše spravijo v slabo volje in kako potem z malo truda in dobre volje vse skupaj popravijo, so Tadeji Bizilj povedali drugošolci iz ljubljanske Osnovne šole Oskarja Kovačiča.
O tem, kaj pomeni, da nam nekdo piha za ovratnik in kaj ob tem občutimo, smo se pogovarjali z učenci OŠ Mengeš.
V tem tednu je ekipa Programa za mlade našega Prvega programa začela z novo sezono novinarskih delavnic Radia Hudo! po osnovnih šolah po vsej Sloveniji. Mladi novinarji iz Osnovne šole Mengeš bodo v prvi oddaji govorili o kolesarstvu – pred mikrofon so med drugim povabili najboljšo amatersko kolesarko Slovenije in mladega Tomaža Humarja, ki je s kolesom obkrožil svet. Za vas so pripravili tudi dobro glasbo in nagradne igre – vse to jutri po deveti v oddaji Hudo! torej … Zdajle pa prisluhnimo, kaj so Tadeji Bizilj povedali najmlajši iz Mengša o tem, kaj bi sami vzeli na pot okoli sveta s kolesom in česa bi se na tej poti najbolj veselili in česa najbolj bali.
Ne le poleti, ko je obilje sadnih dobrot, tudi v tem času, ko se mošt spreminja v vino praznujejo najmanjše med muhami – mušice. Sladkobne vonje in okuse naravnost obožujejo, o tem kaj vemo o njih, koliko jih sploh poznamo, čeprav so nam domače pa je Liana Buršič spraševala učence 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinjo, vodnico v ljubljanskem ZOO-ju Petro Hrovatin.
Če bi lahko posneli le fotografijo, kaj bi slikali? Razmišljali so drugošolci iz OŠ Prežihovega Voranca Ljubljana.
Če ste med tistimi, ki jim je v vodo že padla kakšna pomembna stvar – na primer mobilni telefon -, vam ne bomo dajali nasvetov, kako rešiti svojo najljubšo igračo, temveč vas bomo spomnili na to, da tudi naš jezik pozna izraz: pasti v vodo.
Kdaj že zjutraj vemo, kakšen dan bo: smo dobre volje in v veselem pričakovanju dnevnega dogajanja ali pa že navsezgodaj slabe in sitne volje. Mogoče je razlog težek dan, ki je pred nami, mogoče slabo počutje, nekateri bi stavili na luno, učenci OŠ Vojke Šmuc iz Izole pa bi rekli, da ste pač vstali z levo nogo.
Bermudski trikotnik, ki se razteza med Miamijem na Floridi, San Juanom v Portoriku in otokom Bermuda, pokriva okoli 1,3 milijona kvadratnih kilometrov morja. Celo drugošolci vedo, da naj bi tam brez jasnega razloga tonile ladje in padala letala. Z nadnaravnimi pojavi ta predel povezujejo od leta 1921, ko so našli nasedlo petjamborico. Kapitanov dnevnik in navigacijska oprema sta izginila, prav tako vsi osebni predmeti mornarjev in dva rešilna čolna. Posadke niso nikoli našli. So pa nastale mnoge teorije o zakletem trikotniku. Lei Ogrin so učenci 2.b razreda OŠ Poljane Ljubljana razložili kaj je Bermudski trikotnik in kako bi ga prečkali.
Današnji dan poskusite začeti na vrhu. Tja se pride na različne načine, so Lei Ogrin povedali drugošolci iz OŠ Prežihovega Voranca Ljubljana. Vprašala jih je, kdaj se počutijo, kot da so na vrhu sveta.
Šolarji v tem tednu uživajo na brezskrbnih počitnicah in tudi številni starši so si vzeli proste dni, da lahko preživijo kar čim več časa s svojimi otroki. Idej za kratkočasenje in druženje v teh dneh zagotovo ne zmanjka, tudi jesenski plodovi ponujajo številne možnosti, kako ustvariti kaj zanimivega, se naučiti česa novega in tako kar čim bolje izkoristiti počitniške dni. Kaj najraje delajo njihovi starši in kaj sami najraje počnejo v njihovi družbi, so drugošolci iz ljubljanske Osnovne šole Oskarja Kovačiča povedali Tadeji Bizilj.
Želve so s svojo telesno zgradbo in dolgo življenjsko dobro res izjemna bitja. Na Zemlji so že od časa dinozavrov in od takrat se niso kaj bistveno spremenile. So ena najstarejših skupin plazilcev, starejša od kač in kuščarjev. O njihovih značilnostih pa tokrat prav poznavalsko učenci 4. razredov ljubljanske OŠ Oskarja Kovačiča in biologinja, vodnica v ZOO-ju Petra Hrovatin. Prisluhnite kaj so tokrat povedali Liani Buršič
Neveljaven email naslov