Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Nekoč so nevihtne oblake, ki so deželi grozili s točo, odganjali z glasnim zvonjenjem cerkvenih zvonov. To je bilo uspešno le, če so zvonovi zadoneli pravočasno. Danes nas na točo opozarjajo vremenoslovci in različne mobilne aplikacije, izraz »po toči zvoniti je prepozno« pa je ostal … O tem z učenci OŠ Poljane iz Ljubljane.
Nekatere stvari nas naučijo starši, drugih se naučimo v šoli, ampak en kup stvari se pa naučimo, kar tako, sproti. Ko je Lea Ogrin vprašala drugošolce iz OŠ Antona Žnideršiča Ilirska Bistrica kaj dela odvetnik, so se najprej popraskali po glavi, potem pa so počasi začeli razmišljati, kje so to besedo že slišali…
Mesec september je skoraj pri koncu in šolarji so zdaj že dobro zakorakali v novo šolsko leto. Datumi prvih kontrolnih nalog so že postavljeni, prva spraševanja in pridobivanja novih ocen pa pred vrati. Zato je za večino od njih petek, zadnji dan pouka v tednu, zopet najljubši dan :). Kako preživijo konec tedna, ko lahko šolske obveznosti postavijo vsaj za nekaj časa v kot, so Tadeji Bizilj povedali učenci iz 5. a in 5. b razreda II. Osnovne šole Celje.
Čemu so se najbolj nasmejali učenci drugega razreda OŠ Antona Žnideršiča Ilirska Bistrica?
Ker znamo ljudje tako dobro načrtovati, komunicirati in ker si znamo in želimo pomagati med sabo, smo kot vrsta precej uspešni, bi rekel človek. :) Drugošolci iz OŠ Antona Žnideršiča Ilirska Bistrica verjamejo, da je treba šibkejšim pomagati, se postaviti za njih, kadar tega ne zmorejo sami. Kdaj so krili hrbet drugim in kdaj so hrbet krili njim, so povedali Lei Ogrin.
Kdaj smo tekmovalni in zakaj so razmišljali drugošolci iz OŠ Antona Žnideršiča Ilirska Bistrica.
Ne le sodelovanje in pogovor, človeške odnose na žalost krojijo tudi nesoglasja in spori. Kaj je jabolko spora pri mladih?
Telesna aktivnost sprošča, povečuje sposobnost koncentracije, spodbuja kreativnost in sposobnost pomnjenja ter ugodno vpliva na boljše soočanje z vsakodnevnimi problemi. Tudi v jutrišnji mladinski oddaji Hudo! bo šport na prvem mestu – in to ne katerikoli, temveč trenutno najbolj popularen šport v Sloveniji – košarka. Ne zamudite torej pogovora z mladimi uspešnimi košarkarji, zdajle pa prisluhnimo, s katerimi športi se ukvarjajo petošolci Nataša, Oskar, Jan, Maja, Veronika in Franko iz II. Osnovne šole Celje. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj.
Nekdaj so menili, da so štorklje monogamne, vendar pa to drži le do neke mere. Partnerja lahko po selitvi zamenjajo in se selijo brez njega. Na svoje gnezdo so navezane prav toliko kot na partnerja. Zaradi svoje velikosti, serijske monogamije in zvestobe gnezdu, ki so si ga izbrale, pa je mitološki in kulturni pomen štorkelj zelo velik. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o teh »prinašalkah otrok« Liani Buršič povedali učenci 3.A in C razreda OŠ Oskarja Kovačiča iz Ljubljane ter biologinja Petra Hrovatin, vodnica v našem največjem ZOO-ju.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Brez truda, brez vloženega dela ali prizadevanja ne moremo pričakovati uspeha. Dokaz za to so tudi naši košarkarji, dosti starejša kot njihov uspeh pa je stara ljudska modrost: brez muje se še čevelj ne obuje. O tem učenci I. Osnovne šole Žalec.
Uporaba računalnika je postala nepogrešljiva pri našem vsakdanjem delu. Vedno pogosteje se ob tej elektronski napravi znajdejo tudi najmlajši, za katere je računalnik pogosto vir učenja in zabave. Za kaj vse uporabljajo računalnik sami, so Tadeji Bizilj povedali drugošolci iz ljubljanske Osnovne šole Oskarja Kovačiča.
V tokratnem Živalskem kraljestvu oddaje Dobro jutro, otroci vam predstavljamo ježa. Pri nas je najbolj razširjen beloprsi jež, velik okoli 30 centimetrov. Spomladi, po prezimovanju, tehta manj kot kilogram, ko se pa jeseni pripravlja na zimo, pa doseže tudi kakšna dva kilograma. Ta miroljubni bodičar se, ko je ogrožen, ne umakne ampak samo zvije v klobčič. Zaradi tega in tudi njihove počasnosti pa so ježi med najbolj pogosto povoženimi živalmi na cestah. In kaj so o ježu Liani Buršič povedali učenci in učenke 3. A in C razreda ljubljanske OŠ Oskarja Kovačiča ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin pa prisluhnite v oddaji.
Ljudje si že od nekdaj pomagamo razumeti svet s pomočjo mitoloških zgodb. Čeprav mite in legende na prvo žogo povezujemo s starodavnimi kulturami in jih postavljamo nekam na začetek človeške zgodovine, se zgodbe, ki so strukturirane iz elementov t.i. monomita, rojevajo še danes. Univerzale principe, ki jim mora slediti junak, je možno najti v vseh starodavnih in sodobnih mitih. Najbolj znano delo narejeno po sosledju, ki ga je primerjalni religiolog Joseph Cambell poimenoval – Junakovo potovanje, je saga Vojna zvezd. Ker miti vedno nagovarjajo naša notranja hrepenenja, niso nikdar stvar preteklosti. O mitih in legendah so razmišljali tudi drugošolci iz OŠ Kolezija v Ljubljani. Z njimi se je pogovarjala Lea Ogrin.
Ljudje si že od nekdaj pomagamo razumeti svet s pomočjo mitoloških zgodb. Čeprav mite in legende na prvo žogo povezujemo s starodavnimi kulturami in jih postavljamo nekam na začetek človeške zgodovine, se zgodbe, ki so strukturirane iz elementov t.i. monomita, rojevajo še danes. Univerzale principe, ki jim mora slediti junak, je možno najti v vseh starodavnih in sodobnih mitih. Najbolj znano delo narejeno po sosledju, ki ga je primerjalni religiolog Joseph Cambell poimenoval – Junakovo potovanje, je saga Vojna zvezd. Ker miti vedno nagovarjajo naša notranja hrepenenja, niso nikdar stvar preteklosti. O mitih in legendah so razmišljali tudi drugošolci iz OŠ Kolezija v Ljubljani. Z njimi se je pogovarjala Lea Ogrin.
Da ne smemo obupati takoj, da moramo vztrajati in ne odnehati ob prvi oviri ali ob prvem slabšem rezultatu, nas opominja rek “Slab začetek, dober konec”. Slabo lahko začnemo povsod – v službi, na tekmi, pri interesnih dejavnostih, različnih opravilih in seveda tudi v šoli.
Danes bomo odpotovali v svet filma. Marsikdo se z lahkoto vživi v vloge glavnih filmskih junakov in tako za dobro uro in pol postane pogumni in neustrašni kralj, nepremagljivi vitez ali pa čarovnik z nadnaravno močjo. Kakšno vlogo bi sami najraje odigrali so Tadeji Bizilj povedali šestošolci Ana, Taja, Matija in Miha z ljubljanske Osnovne šole Poljane.
Tudi v tem šolskem letu bomo ob četrtkih v oddajah Dobro jutro, otroci spoznavali živalsko kraljestvo. Začenjamo pa, ker še nikakor ne moremo pozabiti morja, z živahnim nosečnikom. Ja, prav ste slišali. Morski konjički so ena najbolj nenavadnih vrst rib, ki so nekaj posebnega tako zaradi svoje neobičajne oblike, kot tudi zaradi zanimivega načina razmnoževanja. Njihovo znanstveno ime je zloženo iz dveh besed, ki označujeta telesno obliko – Hippocampus, kar pomeni konj-gosenica. Več pa boste izvedeli v posnetku. Prisluhnite kaj so o morskem konjičku Liani Buršič povedali učenci 3. A in C razreda ljubljanske OŠ Oskarja Kovačiča in biologinja Petra Hrovatin, vodnica v našem največjem ZOO-ju.
Neveljaven email naslov