Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Pred leti je podjetje za mobilno telefonijo v Združenih državah Amerike izvedlo javnomnenjsko raziskavo v kateri so ljudi vprašali kateri so najpomembnejši izumi vseh časov. Na prvo mesto so sodelujoči v največjem številu postavili kolo, sledil je izum letala, žarnica se je uvrstila na tretje mesto, četrto mesto pa je zasedel izum svetovnega spleta. Lea Ogrin je učence petega a razreda Osnovne šole Prule vprašala, kateri izumi pa so po njihovem mnenju najbolj zaznamovali človeštvo.
Frazema ločiti zrno od pleva in ločiti zrnje od plevela izhajata iz svetega pisma. V Novi zavezi najdemo zgodbo o človeku, ki je posejal pšenico, na polje pa je hudič zasejal tudi plevel. Da ne bi izruvali plevela in pšenice, je gospodar pustil oboje rasti do žetve. Šele takrat naj bi populili plevel, nato pa poželi pšenico. V slovenskem jeziku se je po vplivu prvotne svetopisemske prispodobe ločevanja dobrega od slabega sicer bolj uveljavil izraz ločiti zrno od plev, dvojno obliko frazema pa, pravi frazeološki slovar, poznata tudi angleški in ruski jezik. Prisluhnite učencem OŠ Koper, biologinji Meti Brate in Špeli Šebenik.
Angleški pisatelj John Aikin je že v 19. stoletju dejal, da če hočeš najti dobro knjigo, poglej na seznam prepovedanih knjig. Alica v čudežni deželi, Dnevnik Anne Frank, Čarli v tovarni čokolade, Harry Potter, 1984, Satanski verzi, Zdravljica …. vse ta dela so bila ali pa so prepovedana, cenzurirana v posameznih državah. Kaj pa si o cenzuri knjig, o njeni upravičenosti mislijo devetošolci osnovne šole Poljane, so povedali Gei Saje.
Jesen se je letos pričela 23. septembra in v dobrem mesecu, ki je minil od takrat, se je narava že kar precej spremenila. Nekaterim so te spremembe všeč, drugi bi raje občudovali poletno ali zimsko okolje, a kot pravijo četrtošolci iz OŠ Franceta Bevka iz Ljubljane, se da prav v vsakem letnem času najti nekaj zanimivega. O jesenskih stvareh in pojavih, ki so jim še posebej všeč, se je z njimi pogovarjala Andreja Gradišar.
Ljudje pogosto razpravljamo o hrani – zelo radi iščemo recepte, s katerimi nam bo uspelo izgubiti kilogram ali dva, se prepiramo o tem, katera živila so dobra za naše telo in katera ne, na številnih programih lahko spremljamo kuharske oddaje Le redko pa se vprašamo, zakaj hrano sploh potrebujemo. Odgovor na to vprašanje so Andreji Gradišar pomagali poiskati biologinja Maja Brate in otroci iz OŠ Ivana Skvarče Zagorje ob Savi.
Prihodnost je stvar, ki zanima vse izmed nas. Želeli bi si dobiti odgovore na vprašanja o tem, kaj vse nas še čaka in koga vse bomo spoznali. Vsak med nami pa ima tudi nekatera svoja življenjska vodila in doživetja, na katera nikakor ne bi želel pozabiti. Prav zato se je Aleš Ogrin s Tjašo Tinkaro, Joštom, Višnjo in Piko iz OŠ Ivana Cankarja na Vrhniki pogovarjal o tem, kaj vse bi si želeli sporočiti v prihodnost.
Otroci imajo prve počitnice v tem šolskem letu. Oddahnejo si lahko od šole, za nekaj dni pozabijo na pouk in na predmete, ki jim niso všeč. Lahko bi rekli, da dajo možgane na pašo. O tem se bodo v oddaji Dobro jutro, otroci govorili učenci iz OŠ Bežigrad, nevrolog dr. Blaž Koritnik in Špela Šebenik.
Šelestenje listov, pečena jabolka, drevesa, ki so zamenjala zeleno opravo za rdečkasto – oranžne odtenke listja… Kaj še manjka v tej jesenski idili? Kostanj, seveda. Kostanj je zabavno pobirati in še slajše jesti. O kostanju so Gei Saje pripovedovali drugošolci osnovne šole Majde Vrhovnik.
Pred šolarji je danes zadnji dan pouka pred jesenskimi počitnicami. Te so prve po začetku šole in so za vse dobrodošel oddih. V današnjih jutranjih minutkah pa nas Alja Verbole prebuja skupaj s tretješolci iz Osnovne šole Koper, ki pravijo, da je jesen pravi čas za sprehod ob obali.
Pred šolarji je danes zadnji dan pouka pred jesenskimi počitnicami. Te so prve po začetku šole in so za vse dobrodošel oddih. V današnjih jutranjih minutkah pa nas Alja Verbole prebuja skupaj s tretješolci iz Osnovne šole Koper, ki pravijo, da je jesen pravi čas za sprehod ob obali.
Približno 7 do 8 % telesne teže človeka sestavlja kri. Ta, za življenje izjemno pomembna tekočina, celice telesa oskrbuje s hrano in kisikom. V njej se kaže tudi večina bolezenskih znakov, saj je povezana z vsem dogajanjem v telesu. Zakaj pa je prav rdeče barve, so Andreji Gradišar povedali tretješolci iz OŠ Ivana Skvarče Zagorje ob Savi in biologinja Maja Brate.
Vesolje je neverjetno. Opominja nas na majhnost človeka in človeštva v celotnem vesolju, a ljudi vesolje vseeno privlači. Ker je skrivnostno, ogromno, ker morda obstajajo marsovci,črne luknje, glaksije.... Vprašanj, idej o vesolju ne bo nikoli zmanjkalo. Sploh pri otrocih. Kaj bi radi počeli, videli v vesolju so Gei Saje povedali petošolci osnovne šole Prule Ljubljana.
V naših gozdovih te dni še najdemo gobe in kostanj, zato se bodo tudi učenci OŠ Koper, biologinja in Špela Šebenik razgovorili o frazemu, ki izhaja iz narave. Kdaj že rečemo: rasti kot gobe po dežju?
Različne oblike glasbe je mogoče najti v vseh znanih kulturah. Raziskovalci menijo, da so se prve oblike glasbenega ustvarjanja pojavile že pred več kot 50 tisoč leti na afriškem kontinentu. Danes ima glasba pomembno vlogo v marsikaterem starodavnem in novodobnem običaju, delimo jo na veliko različnih zvrsti, le redki je ne marajo. Zakaj je glasba tako pomembna ter kdaj in zakaj jo poslušajo, so Andreji Gradišar povedali četrtošolci iz ljubljanske OŠ Franceta Bevka.
Najvišji živeči Zemljan je Turek Sultan Kösen, ki meri 251 centimetrov. Skoraj dva metra manj – 58,4 centimetra – pa ima najmanjša Zemljanka Indijka Jyoti Amge. O višini in rasti bomo govorili v današnji rubriki Dobro jutro, otroci, v kateri je Andreja Gradišar s pomočjo tretješolcev iz ljubljanske OŠ dr. Vita Kraigherja in biologinje Maje Brate poskušala ugotoviti, zakaj v višino ne rastemo vse življenje.
Lama je južnoameriška žival, lahko je bele, črne ali svetlo rjave barve. Za Inke je bila izredno pomembna, inkovsko božanstvo, zaščitnik živali je imel podobo mnogobarvne lame. Lame se še danes v Južni Ameriki goji zaradi volne, mesa , uporabljajo jih tudi kot nosilne živali. Najbolj pa so lame znane po svojem pljuvanju, ki jim je prslužilo sloves razdražljiv in rahlo nevarnih živali. Zakaj lama pljuva so Gei Saje razložili drugošolci osnovne šole Toneta Čufarja Ljubljana.
Včasih pridejo dnevi, ko nam gre vse iz glave, ko se ničesar ne spomnimo. Ko pozabljamo stvari, zadolžitve, domače naloge, za katere smo se še pred nekaj minutami vedeli, da jih moramo opraviti … Ko imamo spomin kot zlata ribica … Pa ima zlata ribica res slab spomin? Prisluhnimo oddaji Dobro jutro, otroci in v njej mladim, nevrologu dr. Blažu Koritniku in Špeli Šebenik.
So izumi, ki postanejo ključni del našega vsakdana do te mere, da se zdi, da jih izkoriščamo že od pamtiveka, kar je lahko daleč od resnice. Elektrika, na primer.Kot znanost se je začela razvijati v 17. stoletju, konec devetnajstega počasi prešla v industrijsko rabo, vsaka slovenska vas pa je dobila elektrovode šele po drugi svetovni vojni. Pa vendar smo na ta moderni, relativno novi izum že zelo navezani. Šele ko izgine, se zavemo njenega pomena. Kakšen bi bil svet, v katerem ne bi bilo več elektrike, so Gei Saje povedali šestošolci osnovne šole Bežigrad Ljubljana.
Na današnji dan leta 455 so Vandali, vzhodno nemško pleme vdrli v Rim in ga oplenili. Čeprav ni bilo njihovo plenjenje bogatega Rima nič bolj brutalno kot napadi drugih ljudstev, se je Vandalov skozi stoletja oprijel sloves uničujočih barbarov, ki ne znajo ceniti kulture in umetnosti. Sčasoma se je razširila uporaba besede vandal v današnjem pomenu, pisana z malo začetnico. Kdo pa je vandal, so Gei Saje povedali petošolci osnovne šole Prule Ljubljana.
Za 50. rojstni dan oddaje Lahko noč, otroci! v slovenskih knjižnicah pripravljamo pet pravljičnih dogodkov za najmlajše. Bili smo že v Kamniku, na Vrhniki, v Slovenski Bistrici, ta teden smo obiskali knjižnico v Velenju. Tam so prvošolci iz Osnovne šole Antona Aškerca poslušali pravljici Kit Arne in Razgrajaški praznik, Alji Verbole pa so povedali, da se v velenjski knjižnici lahko počne marsikaj ...
Neveljaven email naslov