Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
»Oči so ogledalo duše in telesa,« se glasi eden od pregovorov. Ker imamo ljudje različne barve oči, velikokrat ugibamo, ali so s posamezno barvo povezane tudi kakšne druge značajske lastnosti. To je mogoče opaziti tudi v literaturi, kjer so temnejše oči pogosto sinonim za zlo. Zakaj sploh imamo različne barve oči, pa je zanimalo Andrejo Gradišar, ki je odgovor na to vprašanje poiskala pri tretješolcih z OŠ dr. Vita Kraigherja in pri biologinji Maji Brate.
Ta teden poteka Teden otroka, ki ga organizira Zveza prijateljev mladine Slovenije. Po vsej Sloveniji se odvijajo različne, pogosto zastonj prireditve, ogledi muzejev, raznih predstav, delavnic, filmov ter še več. Letošnja tema Tedna otroka je; Nekaj ti moram povedati, potiv družbi naj bolj prisluhne otrokom, saj imajo velikokrat odlične ideje in svež pogled na svet ter njegove probleme. Zato se poraja vprašanje; Kakšen bi bil svet, ki bi mu vladali otroci? Kaj bi spremenili, kaj izboljšali, kaj ohranili? Kako bi izgledal svet, ki mu vladajo otroci, so Gei Saje povedali drugošolci osnovne šole Toneta Čufarja.
Kaj pomeni, če rečemo, da ima nekdo besedo ali da nekomu damo besedo? Kolikokrat damo odrasli besedo otrokom, koliko jih slišimo? V tednu otroka, katerega tema je “Nekaj mi moram povedati”, bomo torej skupaj z otroki in s slovenistko Matejo Jemec Tomazin iskali pomene frazemov, ki vključujejo besedo "beseda".
Povprečen učitelj pove. Dober učitelj pojasni. Odličen učitelj prikaže. Velik učitelj navdihuje. Današnji dan je posvečen učiteljem, tem glasnikov iz preteklosti in spremljevalcem v prihodnost, kot jih je označil Albert Einstein. Kakšen pa je dober učitelj, so Gei Saje povedali tretješolci osnovne šole Spodnja Šiška.
Hišni ljubljenčki so pogosto tisti, ki mnogim otrokom prinašajo veselje. Z njimi se igrajo, zanje skrbijo, in z njimi se, kot so Alji Verbole povedali učenci 3.b razreda iz Osnovne šole Ledina, včasih tudi prebudijo.
Človeško telo je zanimiv in zapleten sistem, ki ga kljub dolgoletnemu in intenzivnemu preučevanju še vedno ne poznamo v celoti. Da bi ga spoznali malo bolje oziroma se spomnili stvari, ki smo se jih nekoč že naučili, bomo nekaj prihodnjih četrtkovih rubrik Dobro jutro, otroci, posvetili njegovemu delovanju. V prvi bomo izvedeli, kako in zakaj nastane ušesno maslo. Andreji Gradišar so odgovore na ti vprašanji pomagali poiskati doktorica Saba Battelino in učenci iz 3. B razreda OŠ dr. Vita Kraigherja Ljubljana.
Roboti vstopajo v polje človeške interakcije. Tako imenovani sociabilni roboti ali osebni roboti bodo v bližnji prihodnosti postali del našega, tudi intimnega, življenja. Kako bo njihova prisotnost vplivala na človeške medosebne odnose? Bomo robotu lahko zaupali? Lea Ogrin je sedmošolce iz Osnovne šole Trnovo vprašala - Ali je možno iskreno prijateljstvo z robotom?
Tisti, ki ste bolj sladkosnedi, najbrž že nabirate in sušite orehe. Ker ti rastejo na mogočnem drevesu, oreh povezujemo s simbolom moči in trdnosti. Zato ni čudno, da ga je slovenski kmet sadil po vsej Sloveniji. V naslednji minutah bomo od otrok iz ljubljanske OŠ Bežigrad, agronomke dr. Anite Solar in Špela Šebenik izvedeli več o tem sadežu, pa tudi o tem, kdaj rečemo, da je nekaj trd oreh.
Če vprašate ljudi, kakšno je neumno vprašanje, boste dobili ogromno različnih odgovorov - učitelj bo verjetno primoran reči, da neumnih vprašanj ni., Kdo drug bo manj prizanesljiv in bo rekel, da je ogromno neumnih vprašanj, tretji pa, da ni neumnih vprašanj, le neumni odgovori. Kaj pa o tem mislijo otroci? Kakšno je neumno vprašanje, so Gei Saje povedali tretješolci osnovne šole Prule Ljubljana.
Poznate najbolj iznajdljivo in najmočnejšo devetletno deklico? Tisto, ki se rada potepa in raziskuje - septembra pa najraje obišče Velenje, ki za teden dni postane Pikino mesto. Na 26.Pikinem festivalu se vse dni predstavlja 1. programa Radia Slovenija. V Hiši Radio se otroci lahko preskusijo v snemanju, petju in pripovedovanju. Ali poslušajo pravljice in radijske oddaje, ki jih spremljajo na našem 1. programu. Tam je Alja Verbole srečala tudi Dina in Aldina, ki sta najbolj navihano literarno junakinjo povabila tudi v šolo!
Vsaka država ima svojo zastavo. Celo dežele, ki bi šele rade postale države, na primer Baskija ali pa Tibet, ki ga Kitajska ne priznava za samostojno državo, imajo zastave. Zastave so očitno tako pomembne, da ima 51 držav svoj nacionalni dan zastave, ko praznujejo ta pravokotni kos blaga. Slovenski dan zastave je sedmega aprila, kot spomin na prvo dviganje slovenske zastave leta 1848. Zakaj ima vsaka država svojo zastavo, so Gei Saje povedali četrtošolci osnovne šole Milana Šuštaršiča.
Zemljani govorimo kar okoli 7000 različnih jezikov. Najvišja jezikovna raznolikost je Aziji, kjer lahko slišite kar 2200 svetovnih jezikov, medtem ko jih imamo v Evropi 260. Kako in zakaj se je razvilo toliko različnih jezikov so z razmišljali učenci 4. B. razreda Osnovne šole Poljane, z njimi se je pogovarjala Lea Ogrin.
Zadnje dni so poročila polna novic o tem, kako je minila noč na naših mejah in koliko prebežnikov se je – na poti v boljše življenje – ustavilo v Sloveniji. Begunska kriza je tema, kjer veliko govorimo o odgovornosti, razmišljamo o vzrokih, iščemo rešitve in se sprašujemo, kdo je koga pustil na cedilu. Prav o tem frazemu bodo govorili otroci iz OŠ Bežigrad, slovenistka Mateja Jemec Tomazin z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša Sazu in Špela Šebenik. Kaj torej pomeni, da nekoga pustimo na cedilu?
Alzheimerjeva bolezen, katere svetovni dan obeležujemo danes, je eden izmed najpogostejših vzrokov za pojav demence pri ljudeh. Ta ob drugih težavah povzroča tudi izgubo spomina. Ker je spomin za naše normalno življenje zelo pomemben, je Aleš Ogrin na sklepni prireditvi projekta Mestne knjižnice Ljubljana, Poletavci, poletni bralci, Lino, Mojco, Tino in Niko vprašal, ali se tudi njim kdaj zgodi, da izgubijo spomin in na kaj pozabijo.
V današnjem času iskalci dela pogosto slišijo, da služb enostavno ni. Trend se je zato obrnil v ustvarjanje novih delovnih mest. Govorimo o ustanovitvah zagonskih ali start-up podjetji, ki ponujajo nove storitve in produkte. Poslovnežev je torej vedno več, kaj pa pravzaprav počnejo poslovneži, je četrtošolce iz OŠ Prežihovega Voranca vprašala Lea Ogrin.
Ugotavljali bomo, kaj pomeni, če nekomu rečemo, da prodaja bučke. Da to ni ravno pohvala, vedo tudi Ema, Manca, Laura, Matic, Žan in Jan iz OŠ Bežigrad. Za razlago smo prosili tudi slovenistko Matejo Jemec Tomazin z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Brez bučk torej o bučkah …
Ljudje vztrajno raziskujemo in zbiramo informacije o življenju v vesolju. V petek se je iz mednarodne vesoljske postaje na Zemljo vrnila posadka, katere član – ruski kozmonavt Gennady Padalka, je postal človek, ki je največ dni preživel v vesolju – kar 878 dni ga ni bilo na Zemlji. Posadki Ekspedicije 44 je v vesolju prvič uspelo vzgojiti solato in podrobno preučevati kakšne so telesne in psihične posledice bivanja v vesolju. Kako pa si življenje v naši in drugih galaksijah predstavljajo četrtošolci iz Osnovne šole Prežihovega Voranca, je poizvedovala Lea Ogrin.
15. septembra praznujemo Dan vrnitve Primorske k matični domovini. Ne gre za dela prost dan, a kljub temu si lahko ob tem vzamemo nekaj trenutkov za razmislek, kaj nam domovina sploh pomeni. O tem, kaj je domovina in kaj domoljubje, so razmišljali tudi tretješolci OŠ Bičevje, s katerimi se je pogovarjala Andreja Gradišar.
Odgovora na vprašanje, kdaj smo stari, ni vedno najlaže najti. Odrasli s starostjo največkrat povezujejo upokojitev, otroci pa velikokrat rečejo, da smo stari že pri 40., 50. letih. O tem, kakšno je življenje starejših ljudi, se je Andreja Gradišar pogovarjala s četrtošolci iz Osnovne šole Toneta Okrogarja Zagorje ob Savi.
Ljudje svet okoli sebe radi opredeljujemo z nasprotji. Na primer: dobro in slabo, veselo in žalostno, mlado in staro, visoko in nizko pa tudi zdravo – nezdravo. Prav zdravje bo rdeča nit jutrišnjega jutra na Prvem, ko bodo v oddaji Radijski ringaraja otroci govorili o pomenu zdrave hrane, redne telesne aktivnosti in o receptih za zmanjšanje stresa. Danes pa bomo bolj nezdravi, saj nam bodo tretje- in četrtošolci iz podružnične šole Mlinše povedali, katere so njihove najljubše nezdrave navade.
Neveljaven email naslov