Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
V Sloveniji imamo 212 občin, vsako s svojim županom ali županjo. Čeprav se nam zdi skoraj samoumevno kaj župan počne, ali pa vsaj kaj bi moral početi, je županovanje le funkcija, ki ne preneha po poteku delovnega dne. Tretješolce na Osnovni šoli Toneta Čufarja je Alfred Gei povprašal kaj po njihovo dela župan. Omenili so nekaj njegovih delovnih, pa tudi domačih obveznosti.
Na današnji dan pred skoraj 300 leti se je na Dunaju rodila cesarica, ki je najbolj zaznamovala vladavino Habsburžanov – reformatorka Marija Terezija. Vsem dobro poznana je tudi njena šolska reforma, ki je leta 1774 uzakonila splošno šolsko obveznost, tako za fante kot dekleta. Šola v času Marije Terezije, ki je habsburškim deželam vladala 40 let, se je seveda po marsičem razlikovala od današnje. Kaj vse vedo o šoli nekoč, so Dominiki Ahačič povedali petošolci Osnovne šole Danile Kumar.
Pri nas lahko slona vidite le v živalskem vrtu, največja žival na kopnem pa nastopa tudi v pravljicah, zgodbah, šalah in frazemih. Slon v trgovini s porcelanom je izraz, ki ga poznajo v kar 31 jezikih in označuje nekoga, ki s svojim nerodnim in grobim obnašanjem povzroči škodo. Mladi bolj poznajo izraz neroden kot slon, čeprav, kot bomo izvedeli od biologinje Irene Furlan iz ljubljanskega živalskega vrta, to sploh ni res.
Pomlad je že v polnem razcvetu in za ta letni čas radi pravimo, da nas »razganjajo hormoni«. Slovar slovenskega knjižnega jezika piše, da je hormon snov, ki nastaja v žlezah z notranjim izločanjem in uravnava procese v organizmu. Odraslim je »norenje hormonov« precej znana zadeva, mlajši pa imajo za hormone svojevrstne razlage. Z učenci 4. A razreda Osnovne šole Matije Valjavca iz Preddvora se je pogovarjala Monika Kern.
Pomembno je sodelovati in ne zmagati. To je načelo, ki bi se ga morali držati prav vsi, ki tekmujejo, pa naj bo to v športu, znanosti, pri računalništvu, kemiji, fiziki ali matematiki. Kaj tekmovanja pomenijo vrhunskim mladim športnicam Maruši Mišmaš, Lauri Višnar in Taji Smukavec, je zanimalo Tadejo Bizilj.
Plača je znesek, ki ga delavec dobi za svoje delo. Nekatera dela so v naši družbi bolj cenjena in zato tudi bolje plačana. Vsak uslužbenec si za pošteno delo zasluži tudi pošteno plačilo. O plačah- minimalnih, visokih, rednih in "pravičnih" se je Manca Udovič pogovarjala z učenci Osnovne šole Trnovo v Ljubljani.
Počitnic je za šolarje konec, nacionalno preverjanje znanja in splošna matura pa sta včeraj od mladih že zahtevala zbranost in znanje. Upamo, da tako kmalu po počitnicah niso imeli prazne glave. O praznih glavah pa tokrat učenci, ki prihajajo iz Osnovne šole Préserje, nevrolog dr. Blaž Koristnik in Špela Šebenik.
Učence šestih in devetih razredov osnovnih šol po Sloveniji v maju čaka pisanje obveznih Nacionalnih preverjanj znanja. Poleg preizkusa matematike, ki ga pišejo danes, devetošolce čaka še preizkus iz slovenščine ali italijanščine oziroma madžarščine na narodno mešanih območjih in tretjega predmeta, ki ga določi minister. Letos so izmed obveznih predmetov izbrali tuji jezik, tehniko in tehnologijo, kemijo ter domovinsko in državljansko kulturo in etiko. Slednjo bodo kot tretji predmet pisali tudi na Osnovni šoli Štore pri Celju. Kaj devetošolcem iz Štor pomenijo NPZ-ji in kako se na nanje pripravljali, je poizvedela Betka Burger.
Na današnji dan goduje sv. Florjan, zavetnik vseh gasilcev, zato danes obeležujemo tudi mednarodni dan gasilcev. S svojo hrabrostjo se izkažejo, ko jih ljudje najbolj potrebujemo - v primeru naravnih nesreč, požarov, pa tudi pri raznih drugih nevšečnostih, ki se pripetijo. Katere lastnosti pa mora imeti gasilec za opravljanje svojega dela je Alfred Gei povprašal tretješolce na Osnovni šoli Antona Ukmarja v Kopru.
V šolah dela veliko različnih delavcev – učitelji, hišniki, snažilke, kuharice, tajnice. Otroci med njimi po navadi izberejo svojega najljubšega. Tretješolci z OŠ Toneta Okrogarja Zagorje ob Savi so Andreji Gradišar povedali, koga imajo najraje oni.
Dan brez plesa je izgubljen dan. Danes pa čisto zagotovo. Na dan, ko se je leta 1727 rodil utemeljitelj sodobnega baleta Jean-Georges Noverre, plesni navdušenci praznujejo svetovni dan plesa. Slavna ameriška koreografinja Martha Graham je nekoč dejala, da je ples skriti jezik duše. Kako pa je videti ples skozi oči učencev 4. razreda Osnovne šole Prežihovega Voranca v Ljubljani, je poizvedela Polona Žučko.
Brez glasbe bi bilo življenje ena sama velika napaka, je napisal nemški filozof in skladatelj Friedrich Nietzsche. Nekateri igrajo različne inštrumente, drugi skladajo melodije, tretji pojejo. In če nekdo res lepo poje, pravimo, da poje kot slavček. O tem smo se pogovarjali z otroki z OŠ Leskovec pri Krškem, od ornitologa Tomaža Miheliča iz Društva za opazovanje in proučevanje ptic Slovenija pa smo izvedeli več o slavčku. Mogoče pa angleško ime za tega sijajnega ptiča pevca (nightingale) razkriva eno izmed njegovih lastnosti, ki vam jo izdamo v oddaji Dobro jutro, otroci.
Po podatkih Organizacije združenih narodov je trenutno po svetu v vojnah udeleženih okoli 230 milijonov otrok. Ne samo, da so otroci priča oboroženim spopadom, skoraj 15 milijonov jih mora v vojnah tudi aktivno sodelovati. O vrstnikih, ki živijo na vojnih območjih, so razmišljali učenci Osnovne šole Bistrica pri Tržiču. Z njimi se je pogovarjala Dominika Ahačič.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Organizacija združenih narodov je leto 2015 razglasila za mednarodno leto tal. Ta so za ljudi izjemno pomembna, saj v njih uspevajo rastline, ki nam omogočajo preživetje. Da v njih ali na njih najdemo še veliko drugih zanimivih stvari in bitij, pa so Andreji Gradišar povedali tretješolci z OŠ Toneta Okrogarja Zagorje ob Savi.
V Slovarju slovenskega knjižnega jezika je begunec definiran kot oseba, ki beži pred nevarnostjo ali neprijetnostjo. Zadeve seveda niso tako preproste, kot je preprosta ta razlaga. Begunci nam kažejo nazorno sliko globalnega problema, saj se njihovo število vsako leto povečuje. Kaj o vzrokih za begunsko problematiko vedo učenci 4. razreda Osnovne šole Prežihovega Voranca v Ljubljani, je poizvedela Polona Žučko.
Pomlad se je vrnila. Zemlja je kot otrok, ki pozna poezijo je napisal Rilke. Vse najboljše, planet Zemlja! Želim ti čista morja, neokrnjeno naravo, da živalske vrste ne bodo več izumirale in čim manj izpušnih plinov. Predvsem pa ti želim, da bodo ljudje poskrbeli za tvojo lepoto in zdravje. Želim ti čim več ekološko ozaveščenih mladih, kot so Nika, Sara in Aljaž.Mladi iz osnovne šole Dravlje so zmagali letošnje tekmovanje Ekokviz ter si prislužili laskavi naziv Ekoface. Kdo je Ekofaca in kaj so njegove naloge, so povedali Gei Saje.
Pomlad je že potrkala na naša vrata. Toplejše in daljše dneve lahko izkoristimo za izlete v naravo. Narava nam daje veliko več, kot si kdaj mislimo. V naravi se da z nekaj iznajdljivosti in znanja varno preživeti. In na kakšen način bi zase poskrbeli mladi, če bi morali dlje časa preživeti v naravi? Svoje ideje so učenci 4. B razreda Osnovne šole Matije Valjavca iz Preddvora zaupali Moniki Kern
Scenaristi, režiserji, producenti, snemalci, asistenti, kamermani, tonski mojstri, lučkarji – pri snemanju filma sodeluje kar nekaj ljudi. Kakšno vlogo bi prevzeli šolarji z Osnovne šole Bežigrad, je zanimalo Tadejo Bizilj.
Slovar slovenskega knjižnega jezika definira dolg kot nekaj, kar mora kdo vrniti, poravnati, zlasti v denarju. Zadolžujejo se bogati in revni – skoraj vsi ljudje so že kdaj morali odplačati dolgove, v katerih so se znašli zaradi najrazličnejših razlogov. Problem so zadolžitve najrevnejših, saj ti še veliko težje pridobijo sredstva za poravnavo dolgov. Petošolci iz Osnovne šole Ledina v Ljubljani so razmišljali, kaj vse razumemo pod pojmom dolga. Z njimi se je pogovarjala Betka Burger.
Neveljaven email naslov