Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Danes je prvi dan zimskih počitnic za učence iz območja goriške, notranjsko-kraške, osrednjeslovenske, zasavske ter gorenjske regije. Kako bodo teden dni brez šolskih obveznosti preživeli na Osnovni šoli Stražišče iz Kranja? Z učenci 5. A razreda se je pogovarjala Monika Kern
Slovenija je vodnata dežela. Z več kot 26 tisoč kilometrov rek in hudournikov se ponaša z eno gostejših hidrografskih mrež na svetu. To pomeni, da imamo tudi veliko mokrišč. Kako prepoznamo mokrišča so Lei Ogrin povedali šestošolci iz Osnovne šole Kolezija.
Žrtve nasilja v družini so največkrat tisti, ki so najmanj krivi in najbolj ranljivi – otroci. Kako lepo pa bi bilo, če bi bili vsi naši medsebojni odnosi dobri in iskreni. Četrtošolci iz Osnovne šole Prežihovega Voranca v Ljubljani so Betki Burger orisali, kdaj so odnosi v družini dobri.
Medtem ko nekateri otroci sedijo v šolskih klopeh, preživljajo otroci iz jugovzhodne Slovenije, Koroške, Podravske, Pomurske, Savinjske in Spodnjeposavske regije brezskrbne zimske počitnice. Za njih je to najsrečnejši čas, saj jim ni potrebno zgodaj vstati in iti v šolo ter pisati kontrolnih nalog. Učenci 4. razreda osnovne šole Bistrica ob Sotli so Poloni Žučko zaupali, kakšen je njihov počitniški dan.
Prav gotovo so nekateri otroci pretekli vikend, našemljeni v maškare, hodili od hiše do hiše. In najbrž bo kakšna maska tudi v torek pozvonila na sosedov zvonec. O tej navadi, ki je razširjena po vsej Sloveniji, so se s Špelo Šebenik pogovarjali Alja, Jakob, Jure in Marko iz Slovenske Bistrice. Kaj že rečejo maškare, ko pridejo pred naša vrata?
Nihče ne ve, kdaj se je v Cerknem pojavil prvi laufar. Nobenega dvoma pa ni, da so laufarji danes ene najbolj prepoznavnih mask pri nas. Cerkljanski osnovnošolci so se z njimi srečali že večkrat. Tretješolci Osnovne šole Cerkno so Manci Udovič razkrivali skrivnosti o znameniti laufarski družini.
Sedemletni Job iz Samotorice ob sobotah zjutraj, ko se zbudi, prižge radio. V naši oddaji za najmlajše nas razveseli z neizmerno domišljijo ... Tokrat ga je presenetila in poklicala Alja Verbole.
Zdaj nam ne bo toplo samo zaradi otoplitev, temveč tudi zaradi navijanja za naše vrhunske športnike. V preteklih dneh so osvojili mnogo visokih mest na stopničkah, kar so si seveda prislužili s trdnim delom. Slovenija ima mnogo mladih športnikov, ki si želijo stopiti na vrhunsko raven, kar pa zahteva človeka v celoti. Osem in devetletnike (3. razred) z OŠ Šentvid je Alfred Gei povprašal kako po njihovo izgleda vsakdan, pa tudi prost dan vrhunskega športnika.
Vsaka stvar potrebuje svoj čas in ni vsak čas primeren za vse. Tako je še posebej pri otrocih. Ni dobro, če jih silimo z znanjem, ki mu niso dorasli in prav tako ni pametno, da jih določene stvari začnemo učiti prepozno. Otroci se veliko naučijo od svojih staršev, saj so otroku starši najpomembnejši ljudje na svetu. Kaj vse pa so se naučili od staršev učenci 4. razreda osnovne šole Bistrica ob Sotli, so povedali Poloni Žučko.
Najbrž ste se v življenju že znašli v prav nič prijetni situaciji, ko vas je kdo imel na piki. V šoli se to rado zgodi, zato je Špelo Šebenik zanimalo, koliko to stalno besedno zvezo uporabljajo Lara, Tina in Anže iz Postojne.
Zadnjih nekaj dni je bilo vreme nepredvidljivo, saj so nas svarili pred obilnimi snežnimi padavinami, ki pa jih potem na določenih predelih ni bilo. Vreme v veliki meri kroji naš vsakdan – še bolj pa tistim, ki se s tem poklicno ukvarjajo. Tretješolci iz Osnovne šole Milana Šuštaršiča v Ljubljani so razmišljali, kako vremenoslovci napovedujejo vreme. Z njimi se je pogovarjala Betka Burger.
Poenostavljeno bi lahko rekli, da je avtoriteta na eni strani povezana z vplivom, na drugi pa s spoštovanjem. V resnici pojmu pripadajo številne strokovne opredelitve, a vsem razlagam navkljub vsak razume avtoriteto po svoje, podobno kot učenci Osnovne šole Alojzija Šuštarja. Z njimi se je o tem, kdo oziroma kaj je avtoriteta, pogovarjala Dominika Ahačič.
Čeprav je ura zgodnja, verjamemo, da vam oči ne lezejo več skupaj in da se vam današnji dan ne bo vlekel kot ponedeljek … Ja, jezik je poln različnih stalnih besednih zvez s prenesenim pomenom, čeprav včasih sploh ne vemo, od kod izvirajo in koliko resnice je v njih. Do dna jim bodo v oddajah Dobro jutro, otroci poskusili priti sogovorniki Špele Šebenik. Le o čem bodo Lara, Leila, Aljaž z OŠ Miroslava Vilharja Postojna in Špela govorili danes?
Dandanes besedo »kul« uporabljamo veliko in kar tako, mimogrede. Besedo smo v slovenski jezik uradno posvojil z izdajo novega slovarja lansko leto. Slovarja slovenskega knjižnega jezika besedi »kul« pripisuje kvalifikator pogovornega jezika, ki jo uporabljamo zlasti v sproščenem ožjem krogu, ki privlači, vzbuja dober vtis in povzroča odobravanje ljudi. Navajajo primere, kot so »kul tip«, »kul bejba« in »kul film«. Kaj beseda »kul« pomeni mladim, so Moniki Kern povedali učenci 6. A razreda Osnovne šole Simona Jenka iz Kranja.
Se radi potepate in raziskujete skrivne kotičke? Tako se lahko vživite v vlogo raziskovalca: pripravite nahrbtnik, si nadete pokrivalo in dogodivščina se lahko začne. Če to počnete na snegu, se še izgubiti ne morete, saj samo sledite svojim stopinjam. Kam bi na svoje potovanje odšel snežak, so Dejanu Petku povedale učenke 3. razreda 2. Osnovne šole Slovenska Bistrica
Vsak posameznik barve dojema in zaznava malce drugače. Eni imajo radi tople in žive barve, drugi pa hladne in nevpadljive barve. Človeško oko nam omogoča, da razlikujemo kar med približno dva tisoč različnimi barvnimi odtenki. Kakšne barve je mraz, so četrtošolci iz Osnovne Šole Majde Vrhovnik v Ljubljani povedali Betki Burger.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Muzej novejše zgodovine Slovenije, skupaj s Hišo Ane Frank iz Amsterdama, Veleposlaništvom Kraljevine Nizozemske, Zvezo društev slepih in slabovidnih Slovenije izvaja mednarodni projekt z naslovom »Ana Frank – zgodba za sedanjost«. Razstava potuje tudi po naših šolah. Prva, na kateri je gostovala, je bila Osnovna Šola Franceta Bevka v Ljubljani, kjer so Aljo Verbole po razstavi vodili učenci. Trenutno se nahaja v Muzeju novejše zgodovine, kjer bo danes razstava Ana Frank del celodnevnega programa, potem se seli na gimnazijo v Škofjo Loko. Posebnost razstave Ana Frank je tudi to, da po njej vodijo učenci, z namenom, da se preseže šolske okvire podajanja znanja, saj je glavno vodilo "učenci za učence".
Ste se kdaj vprašali, zakaj nekateri uživajo v okusu brstičnega ohrovta, medtem ko ga nekateri ne prenesejo? Odgovor tiči v genetiki. Nekateri posamezniki imajo določeno različico gena, ki jim preprečuje, da bi zaznali grenak okus, ki je v tej zelenjavi. Kaj vse pa je še lahko zapisano v genih, so povedali učenci 4. razreda osnovne šole Bistrica ob Sotli Poloni Žučko.
Zima je tudi čas snežakov ... Vam je letos že uspelo naredili kakšnega? Učenci 1. a razreda Osnovne šole Miroslava Vilharja iz Postojne so na Pohorju preživeli dneve, polne snežnih dogodivščin in smučarskih podvigov. Obiskala jih je Alja Verbole.
Neveljaven email naslov