Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Labod je eden največjih in najtežjih ptičev, ki še lahko letijo. Samci tehtajo do 12 kg, samice pa prek 8. Labodi so tudi pravi zaščitni znak Bleda. Prvi labodi grbavci so na Bled prišli iz Švice. Leta 1902 so jih prinesli predstavniki švicarskega časopisa. Med prvo svetovno vojno je labodja družina na Bledu poginila, enaka usoda je med drugo svetovno vojno doletela tudi drugo labodjo družino. Za stalno so labodi na Bled prišli leta 1969. Takrat so se labodi grbavci v družbi rac začeli nastavljati fotografskim objektivom in počasi postali pravi živi zaščitni znak Bleda. Kaj pa so o teh zvestih elegantnežih Liani Buršič povedali učenci 3.C razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin, vodnica v ljubljanskem ZOO-ju? Prisluhnite v posnetku.
Labódi (znanstveno ime Cygnini) so velike vodne ptice iz družine plovcev (Anatidae), ki vključuje tudi gosi in race. Labodi so do 1,8 m dolge, močne in dolgovrate ptice. Živijo ob z rastlinjem bogatih sladkih vodah na zmernih in hladnih območjih po vsem svetu razen Afrike. Prehranjujejo se z rastlinsko hrano. Iz vodnih rastlin si zgradijo plavajoče gnezdo. Med gnezdenjem so lahko precej napadalni. So ptice selivke.
Labodi si poiščejo partnerja za vse življenje, čeprav se občasno pojavi tudi »ločitev«, ki je običajno posledica neuspešnega gnezdenja.
Labod je eden največjih in najtežjih ptičev, ki še lahko letijo. Samci tehtajo do 12 kg, samice pa prek 8 kg. Zaradi velikosti in teže potrebuje precejšen vzletni prostor. Potreben zagon za dvig labod dobi z vztrajnimi močnimi zamahi svojih velikih peruti, ki lahko po dolžini skupaj presežejo dva metra ter istočasnim tekom po vodi.
Labodje gnezdo je skrbno pripravljeno iz okoliškega rastlinja in obloženo s perjem. Izvaljenih 5-7 jajc samica večinoma vali 34-38 dni. Puhasti sivkasti mladiči gredo v vodo takoj, ko zapustijo varno lupino in so v prvih mesecih življenja zelo lahek plen za ptice ujede ali pa večje ribe. Med odraščanjem so pod skrbnim nadzorstvom obeh staršev, od katerih se oddaljijo kvečjemu za meter ali dva, pa še to za zelo kratek čas.
Prvi labodi grbavci so na Bled prišli iz Švice. Leta 1902 so jih prinesli predstavniki švicarskega časopisa. Med prvo svetovno vojno je labodja družina na Bledu poginila, enaka usoda je med drugo svetovno vojno doletela tudi drugo labodjo družino. Za stalno so labodi na Bled prišli leta 1969. Takrat so se labodi grbavci v družbi rac začeli nastavljati fotografskim objektivom in počasi postali pravi živi zaščitni znak Bleda.
Kaj pa o tem zvestem elegantnežu vedo učenci 3.C razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin, vodnica v ljubljanskem ZOO-ju? Prisluhnite v posnetku.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Labod je eden največjih in najtežjih ptičev, ki še lahko letijo. Samci tehtajo do 12 kg, samice pa prek 8. Labodi so tudi pravi zaščitni znak Bleda. Prvi labodi grbavci so na Bled prišli iz Švice. Leta 1902 so jih prinesli predstavniki švicarskega časopisa. Med prvo svetovno vojno je labodja družina na Bledu poginila, enaka usoda je med drugo svetovno vojno doletela tudi drugo labodjo družino. Za stalno so labodi na Bled prišli leta 1969. Takrat so se labodi grbavci v družbi rac začeli nastavljati fotografskim objektivom in počasi postali pravi živi zaščitni znak Bleda. Kaj pa so o teh zvestih elegantnežih Liani Buršič povedali učenci 3.C razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin, vodnica v ljubljanskem ZOO-ju? Prisluhnite v posnetku.
Labódi (znanstveno ime Cygnini) so velike vodne ptice iz družine plovcev (Anatidae), ki vključuje tudi gosi in race. Labodi so do 1,8 m dolge, močne in dolgovrate ptice. Živijo ob z rastlinjem bogatih sladkih vodah na zmernih in hladnih območjih po vsem svetu razen Afrike. Prehranjujejo se z rastlinsko hrano. Iz vodnih rastlin si zgradijo plavajoče gnezdo. Med gnezdenjem so lahko precej napadalni. So ptice selivke.
Labodi si poiščejo partnerja za vse življenje, čeprav se občasno pojavi tudi »ločitev«, ki je običajno posledica neuspešnega gnezdenja.
Labod je eden največjih in najtežjih ptičev, ki še lahko letijo. Samci tehtajo do 12 kg, samice pa prek 8 kg. Zaradi velikosti in teže potrebuje precejšen vzletni prostor. Potreben zagon za dvig labod dobi z vztrajnimi močnimi zamahi svojih velikih peruti, ki lahko po dolžini skupaj presežejo dva metra ter istočasnim tekom po vodi.
Labodje gnezdo je skrbno pripravljeno iz okoliškega rastlinja in obloženo s perjem. Izvaljenih 5-7 jajc samica večinoma vali 34-38 dni. Puhasti sivkasti mladiči gredo v vodo takoj, ko zapustijo varno lupino in so v prvih mesecih življenja zelo lahek plen za ptice ujede ali pa večje ribe. Med odraščanjem so pod skrbnim nadzorstvom obeh staršev, od katerih se oddaljijo kvečjemu za meter ali dva, pa še to za zelo kratek čas.
Prvi labodi grbavci so na Bled prišli iz Švice. Leta 1902 so jih prinesli predstavniki švicarskega časopisa. Med prvo svetovno vojno je labodja družina na Bledu poginila, enaka usoda je med drugo svetovno vojno doletela tudi drugo labodjo družino. Za stalno so labodi na Bled prišli leta 1969. Takrat so se labodi grbavci v družbi rac začeli nastavljati fotografskim objektivom in počasi postali pravi živi zaščitni znak Bleda.
Kaj pa o tem zvestem elegantnežu vedo učenci 3.C razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin, vodnica v ljubljanskem ZOO-ju? Prisluhnite v posnetku.
Na današnji dan leta 1815 je bila na ljubljanskem liceju ustanovljena stolica za slovenski jezik. Idejo o ustanovitvi je leta 1814 prvi predlagal Valentin Vodnik, ki je pri takratni oblasti sprva naletel na gluha ušesa. Ko se je zanj na Dunaju močno zavzel Jernej Kopitar, je ideja začela postajati resničnost. Tako je avstrijski cesar Franc I. 18. decembra 1815 na ljubljanskem liceju formalno pravno ustanovil stolico za slovenski jezik. Ob praznovanju spomina na ta dogodek, so o slovenskem jeziku razmišljali tudi otroci, ki obiskujejo I. osnovno šolo v Žalcu. Alešu Ogrinu so povedali, zakaj je pomembno, da znamo govoriti knjižno slovenščino.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Pred vsakoletno prireditvijo Športnik leta smo tudi najmlajše vprašali, kdo je zanje vrhunski športnik.
Pragerski osnovnošolci dobro vedo, kaj jih zaziba v sladek spanec. Nekateri spijo v trdi temi in v čisti tišini, nekateri radi poslušajo pravljico, spet tretje uspava večerni pogovor staršev. Osnovnošolci so ideje in nasvete delili z Laro Gril.
Islandija je otoška država, ki se nahaja na stičišču Severnega Atlantika in Severnega ledenega morja. Glavni otok leži v celoti južno od severnega tečajnika, spada pa pod Evropo. Islandija je 18. največji otok na svetu in drugi največji otok v Evropi za Veliko Britanijo. Več o Islandiji so Liani Buršič povedali otroci, ki obiskujejo OŠ Matije Čopa Kranj.
Generalna skupščina Združenih narodov je leta 2003 11. december razglasila za mednarodni dan gora in vse od takrat ga obeležujemo po vsem svetu. Gore predstavljajo petino površja našega planeta, zagotavljajo pa kar tri četrtine pitne vode na svetu. Ob dnevu, ko praznujemo edinstveno naravno in kulturno raznolikost gorskega sveta, so o njem razmišljali tudi najmlajši. Prav z njimi je letos povezan tudi slogan mednarodnega dneva gora, ki pravi: »Gore so pomembne za mlade.« Otroci, ki obiskujejo Prvo osnovno šolo Žalec, so Alešu Ogrinu so povedali, kaj vse vedo o slovenskih gorah.
Če ste v teh dneh obiskali kakšno trgovino, ste verjetno videli, da imajo prodajalci polne roke dela. Ker je mesec december mesec, v katerem največ nakupujemo, so trgovske police polne najrazličnejših izdelkov. Uspešen prodajalec zna učinkovito in prijazno komunicirati s kupci, dobro pozna blago, da lahko svetuje strankam in skrbi za privlačen videz prodajalne. O poklicu prodajalca več v naslednjih minutah s tretješolci z Osnovne šole Orehek iz Kranja in Tadejo Bizilj.
Zadnja leta se vedno več govori o izgorevanju, procesu samouničevanja, ko se posameznik žene onkraj vseh moja, kar ima za posledico izgorelost, psihofizični zlom. Lani so na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje zabeležili skoraj 900 primerov bolniškega dopusta zaradi izgorelost, leta 2007 manj kot 40. Na srečo pri otrocih te bolezni ni, prav tako o njej ne vedo veliko, vedo pa, kaj utrudi njih, smo se prepričali na OŠ Škofja Loka – Mesto.
Dežela tam spodaj, kjer Božiček in dedek Mraz potrebujeta ročno hladilno napravo na svojem daritvenem pohodu. Veste, kaj je bila prva asociacija na dom poskočnh vrečarjev, ki so jo Liani Buršič zaupali drugošolci s kranjske OŠ Staneta Žagarja?
Dežela tam spodaj, kjer Božiček in dedek Mraz potrebujeta ročno hladilno napravo na svojem daritvenem pohodu. Veste, kaj je bila prva asociacija na dom poskočnh vrečarjev, ki so jo Liani Buršič zaupali drugošolci s kranjske OŠ Staneta Žagarja?
4. decembra leta 1994, takrat je bila nedelja, so v Sloveniji potekale prve lokalne volitve. Aleš Ogrin se je ob obletnici tega dogodka z otroki, ki obiskujejo Prvo osnovno šolo Žalec, pogovarjal o tem, kaj so volitve in kako težko je voliti.
Novinarsko delo je med najbolj razgibanimi in raznolikimi, saj ne obsega samo različnih delovnih nalog in predmetov dela, ampak ga je mogoče opravljati tudi z različnimi sredstvi in načini sporočanja. Novinarjev izdelek je objavljena informacija v pisnem, radijskem, televizijskem ali elektronskem množičnem mediju. Novinar mora biti radoveden, razgledan, komunikativen in pogumen, pravijo tretješolci z Osnovne šole Orehek Kranj. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj.
Čeprav odrasli velikokrat rečemo, da mladi zmeraj manj berejo, da vedno raje gledajo v zaslone kot v knjižne liste, že najmlajši vedo, kako rečemo tistemu, ki zelo rad in veliko bere. Prisluhnimo otrokom iz Osnovne šole Škofja Loka – Mesto in Špeli Šebenik.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Največkrat, v vsakdanu namreč, se z njeno omembo srečamo, ko čitamo deklaracije o izvoru blaga v trgovinah. Saj veste, o kateri državi bo danes govora, kajne? Na kaj so najprej pomislili drugošolci s kranjske OŠ Matije Čopa, ko jim je Liana Buršič omenila Kitajsko?
Vsi smo radi nagrajeni ali pohvaljeni za dobro opravljeno delo. Tako je razmišljal tudi Alfred Nobel, ki je na današnji dan leta 1895 sestavil oporoko, v kateri je svoje premoženje namenil nagrajevanju tistih, ki so se izjemno izkazali na svojem področju znanosti. Ta je postala temelj za podeljevanje Nobelovih nagrad. Za dobro opravljeno delo pa so nagrajeni tudi najmlajši. Kako so nagrajeni, so Alešu Ogrinu povedali tretješolci z Osnovne šole Žalec.
Danes bo v ljubljanskem Cankarjevem domu svoja vrata odprl že 35. slovenski knjižni sejem, na katerem bodo poskrbeli tudi za otroke in mladostnike, saj bodo v času knjižnega sejma na odrih zaživele številne knjižne, gledališke in glasbene predstave pa tudi drugi dogodki. In prav s knjigami je povezan poklic, o katerem bodo tretješolci z Osnovne šole Orehek Kranj razmišljali v naslednjih minutah. Kakšno je delo knjižničarja ali bibliotekarja, pri čem vse nam lahko pomaga, kakšna znanja ima in kako pogosto sami zavijejo v knjižnico – o vsem tem se je z njimi pogovarjala Tadeja Bizilj.
Tudi v najbolj enostavnih odgovorih se lahko skriva veliko modrosti. O tem se lahko vsako jutro prepričamo tudi v jutranji rubriki Dobro jutro, otroci, v kateri bomo danes z najmlajšimi govorili o državnem zboru. Kaj o hramu demokracije vedo tretješolci z OŠ Škofja Loka – Mesto, je izvedela Špela Šebenik.
Da na osnovnih šolah ne vlada popoln kaos, se je treba kulturno obnašati. Pravila še posebej dobro poznajo štajerski tretje- in četrtošolci, ki med poukom ne klepetajo, poslušajo učiteljico in pri kosilu jedo z zaprtimi usti.
V svetu hektičnega vsakdana, sploh mestnega, rutine služb, šol in vrtcev, kjer molk ni zlato, je akustiko okolja težko preslišati. Slišna je, ves čas. Glasna. Preglasna. Zato je tišina, v teh hrupnih časih, nuja. Kako jo občutijo drugošolci s kranjske OŠ Staneta Žagarja je zanimalo Liano Buršič.
Neveljaven email naslov