Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za Egipčane je bila mačka podoba milosti in bogov, zato so jih tudi po božje častili. Če je kdo poškodoval mačko, je bil za to strogo kaznovan. V bogatih družinah so jih krasili z nakitom, ko pa je mačka umrla naravne smrti so jo mumificirali in pokopali v sarkofagu v njeni naravni obliki. Eden od razlogov za njihovo čaščenje je bilo tudi dejstvo, da so lovile glodalce, ki so povzročali škodo na poljščinah. Zdaj pa prisluhnite kaj so o tej brkati zapeljivki Liani Buršič povedali učenci 3.A razreda ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik in biologinja, vodnica v ZOO-ju Petra Hrovatin.
Domača mačka je nastala z udomačitvijo divje mačke pred 5000 leti. Male mačke, med katere spadajo domače mačke, za razliko od velikih mačk ne morejo rjoveti, a lahko mijavkajo in predejo.
Ena od značilnosti mačk je, da nikoli ne padejo na hrbet. To je zato, ker se lahko v zraku zasučejo s hrbta na trebuh v manj kot v dveh sekundah (1,6 s). K temu ogromno pripomore zelo razvit vestibularni aparat (čutilo za ravnotežje), ki bi ga po učinkovitosti lahko primerjali z giroskopom. Poleg tega razkorači noge, da s tem zveča zračni upor, zgradba njene hrbtenice, ki deluje kot vzmet, pa poskrbi, da je padec čim bolj ublažen. Tako so najpogostejše poškodbe, kadar do njih sploh pride, poškodbe spodnjega dela telesa in nog. Zanimivo pa je, da se mačke redkeje poškodujejo pri večjih višinah, saj imajo tako dovolj časa, da se odzovejo.
Kot odličen lovec mora imeti mačka tudi zelo razvit sluh in voh. Mačke slišijo za dve oktavi višje tone kot ljudje. Zaznavajo namreč tudi ultrazvočna valovanja do 60.000 Hz, medtem pa nizke tone slišijo slabše. V temi mačkam pri izogibanju oviram pomagajo tudi občutljivi brki. Njihove tipalne dlake (vibrisi) imajo približno 200 živčnih vlaken in tako delujejo kot nekakšen radarski sistem in jim pomagajo pri izogibanju oviram.
V pozni egipčanski dobi je boginja Bastet spremenila svojo podobo. Do takrat so jo namreč upodabljali kot žensko z mačjo glavo, v poznejšem obdobju pa so jo prikazovali kot mačko v celoti. Za Egipčane je bila podoba milosti in bogov, zato so tudi mačke po božje častili. Če je kdo poškodoval mačko, je bil za to strogo kaznovan. V bogatih družinah so jih krasili z nakitom, ko pa je mačka umrla naravne smrti so jo mumificirali in pokopali v sarkofagu v njeni naravni obliki. Eden od razlogov za čaščenje mačk je bilo dejstvo, da so lovile glodavce, ki so povzročali škodo na poljščinah.
Kaj o teh brkatih zapeljivkah vedo učenci 3. A razreda ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik – Val, Nika, Maruša, Saš, Jakob in biologinja, vodnica v ZOO-ju Petra Hrovatin pa lahko slišite v oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Za Egipčane je bila mačka podoba milosti in bogov, zato so jih tudi po božje častili. Če je kdo poškodoval mačko, je bil za to strogo kaznovan. V bogatih družinah so jih krasili z nakitom, ko pa je mačka umrla naravne smrti so jo mumificirali in pokopali v sarkofagu v njeni naravni obliki. Eden od razlogov za njihovo čaščenje je bilo tudi dejstvo, da so lovile glodalce, ki so povzročali škodo na poljščinah. Zdaj pa prisluhnite kaj so o tej brkati zapeljivki Liani Buršič povedali učenci 3.A razreda ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik in biologinja, vodnica v ZOO-ju Petra Hrovatin.
Domača mačka je nastala z udomačitvijo divje mačke pred 5000 leti. Male mačke, med katere spadajo domače mačke, za razliko od velikih mačk ne morejo rjoveti, a lahko mijavkajo in predejo.
Ena od značilnosti mačk je, da nikoli ne padejo na hrbet. To je zato, ker se lahko v zraku zasučejo s hrbta na trebuh v manj kot v dveh sekundah (1,6 s). K temu ogromno pripomore zelo razvit vestibularni aparat (čutilo za ravnotežje), ki bi ga po učinkovitosti lahko primerjali z giroskopom. Poleg tega razkorači noge, da s tem zveča zračni upor, zgradba njene hrbtenice, ki deluje kot vzmet, pa poskrbi, da je padec čim bolj ublažen. Tako so najpogostejše poškodbe, kadar do njih sploh pride, poškodbe spodnjega dela telesa in nog. Zanimivo pa je, da se mačke redkeje poškodujejo pri večjih višinah, saj imajo tako dovolj časa, da se odzovejo.
Kot odličen lovec mora imeti mačka tudi zelo razvit sluh in voh. Mačke slišijo za dve oktavi višje tone kot ljudje. Zaznavajo namreč tudi ultrazvočna valovanja do 60.000 Hz, medtem pa nizke tone slišijo slabše. V temi mačkam pri izogibanju oviram pomagajo tudi občutljivi brki. Njihove tipalne dlake (vibrisi) imajo približno 200 živčnih vlaken in tako delujejo kot nekakšen radarski sistem in jim pomagajo pri izogibanju oviram.
V pozni egipčanski dobi je boginja Bastet spremenila svojo podobo. Do takrat so jo namreč upodabljali kot žensko z mačjo glavo, v poznejšem obdobju pa so jo prikazovali kot mačko v celoti. Za Egipčane je bila podoba milosti in bogov, zato so tudi mačke po božje častili. Če je kdo poškodoval mačko, je bil za to strogo kaznovan. V bogatih družinah so jih krasili z nakitom, ko pa je mačka umrla naravne smrti so jo mumificirali in pokopali v sarkofagu v njeni naravni obliki. Eden od razlogov za čaščenje mačk je bilo dejstvo, da so lovile glodavce, ki so povzročali škodo na poljščinah.
Kaj o teh brkatih zapeljivkah vedo učenci 3. A razreda ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik – Val, Nika, Maruša, Saš, Jakob in biologinja, vodnica v ZOO-ju Petra Hrovatin pa lahko slišite v oddaji.
Petek je danes, še nekaj šolskih ur pouka je pred učenci, nato pa zasluženi vikend. Nekatere danes čakajo kontrolne naloge, pred drugimi so še spraševanje, govorni nastopi. A vse to je del pouka, ki pa zna biti včasih tudi prav zabaven in zanimiv. Da je v šoli lahko tudi lepo in da v šolo radi hodijo, so Tadeji Bizilj povedali petošolci Urban, Vid, Eneja, Anika in Nika z OŠ Notranjskega odreda Cerknica.
Hm, le katera iz živalskega kraljestva je tokrat zanimala Liano Buršič? Takole ugankarsko je začela - Znan je po svojih selitvah, saj milijone živali spektakularno migrira z ravnic v Serengetiju proti Maasai Mari v Keniji in nazaj, da bi našli hrano in vodo. Gre za največjo vsakoletno selitev sesalcev na svetu. Je tudi ena najhitrejših živali na svetu, svojo hitrost pa razvija tudi na daljših razdaljah. Njegovi največji sovražniki so levi, a v animiranem filmu Levji kralj, je rabelj, saj je mali levček Simba zaradi stampeda njegove črede, izgubil očeta Mufaso. Kdo je? Prisluhnite učencem 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinji, vodnici v ZOO-ju, Petri Hrovatin.
Če pogledamo le malo nazaj, lahko vidimo, da nam narava ne prizanaša – poplave pri nas, požari v kaliforniji in še bi lahko naštevali. Tudi življenje samo nas preizkuša, zato večkrat doživimo hudo uro. Kaj to pomeni, bodo povedali učenci OŠ Notranjskega odreda Cerknica. Od Anamarije, Žive, Frančiška, Davida, Mateja in Lovra bomo slišali tudi, da mladi pridevkih hud velikokrat uporabijo tudi v pozitivnem pomenu.
Turistična zveza Slovenije vsako leto za osnovnošolce pripravi tekmovanje za Zlato kuhalnico. Šolarji se preizkusijo pri pripravi nacionalnih jedi, komisija pa na koncu na podlagi videza in okusa jedi izbere zmagovalce. Letos so mladi kuhali rižote in pripravljali vanilijeve kreme s sadjem, iz delovnih postaj pa so se ves čas vile omamne vonjave. Najboljše mlade kuharje bomo jutri gostili v naši mladinski radijski oddaji Hudo!, zdajle pa prisluhnimo, kako se v kuhinji znajdejo petošolci Nika, Anika, Eneja, Vid in Urban iz OŠ Notranjskega odreda Cerknica. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj. Tretji petek v novembru, letos 16. novembra, bomo sedmič obeleževali dan slovenske hrane, ki ga je vlada razglasila leta 2012. Na ta dan poteka tudi projekt Tradicionalni slovenski zajtrk (letos že osmi po vrsti), ko imajo otroci v osnovnih šolah in vrtcih zajtrk z živili iz lokalnega okolja. Letos bo v ospredju pomen zdravih tal za pridelavo varne in kakovostne hrane.
Francoski raziskovalci so lani ugotovili, da lahko pavijani spuščajo zvoke, ki spominjajo na samoglasnike. Na podlagi tega sklepajo, da so nekatere opice imele fizično zmožnost govora že pred milijoni let. Pavijan pa je posebna opica tudi brez daru govora. Prisluhnite kaj so Liani Buršič o tem bojevitem patriarhu povedali učenci 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinja iz ljubljanskega ZOO-ja, Petra Hrovatin .
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Da je dobro imeti plan B in argumente na svoji strani, dobro vedo učenci OŠ Mengeš, ki so govroili o tem, kaj pomeni imeti asu v rokavu …
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Otroci se v vloge filmskih junakov zlahka vživijo, nekaterim so ljubše komedije, drugi uživajo pri ogledu akcijskih filmov, tretji pa imajo raje kakšen dober poučen dokumentarni film. Tadejo Bizilj je zanimalo, kakšne filme najraje pogledajo petošolci Tim, Tijan, Nejc, Špela in Naja iz OŠ Maksa Durjave iz Maribora. Filmsko obarvana bo tudi naša jutrišnja oddaja Hudo!. Učenci z OŠ Ig so na ekološko temo posneli igrani in animirani film Umazani piknik in Narava vrača udarec in zanju prejeli tudi lepe nagrade. Več o snemanju in vsebini filmov pa slišite torej jutri po 9h.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsi vemo, da naša Zemlja kroži okoli Sonca in da en krog opravi v enem letu. Njeno kroženje je povezano tudi z našimi letnimi časi. Ob različnih letnih časih namreč sončni žarki padajo na površino Zemlje pod razmičnimi koti. Kadar na severni del Zemlje padajo žarki najbolj navpično, je tam poletje, kadar pa je kot žarkov najmanjši, je tam zima. Zdaj imamo pri nas jesen, letni čas, ki je mladim sogovornikom, ki jih je pred mikrofon povabila Tadeja Bizilj, najmanj ljub. Vas zanima, katerega letnega časa se najbolj veselijo in zakaj? Prisluhnimo Filipu, Ani Natali, Vidu, Jakobu, Hani in Neži iz Mengša.
Če ste kdaj potovali po Avstraliji in plačevali tudi s kovanci za 20 centov, potem veste o kom govorimo danes. Če pa niste, naj vam povem, da ni kenguru. To bi bilo prelahko. Prav nič lahko pa ne bi bilo vam, če bi ga vznemirili, saj bi lahko bili deležni njegovega strupa, ki je za živali smrtno nevaren, človeka pa lahko onesposobi za nekaj ur. Samci tega posebneža med sesalci imajo namreč na nartu zadnje noge ost v kateri je žleza, ki izloča strup. Spoznajmo ga s pomočjo Liane Buršič in učencev 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinje, vodnice v ljubljanskem ZOO-ju, Petre Hrovatin.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Letošnji zadnji ponedeljek v oktobru je sicer deloven dan, a šolarji danes ostajajo doma. Začele so se namreč jesenske ali krompirjeve počitnice. Kako bodo prosti teden izkoristili učenci z OŠ Prežihovega Voranca?
Še zadnji dan pouka pred prvimi počitnicami v tem šolskem letu je danes pred šolarji in verjamem, da velika večina od njih že odšteva ure do takrat, ko bodo lahko šolske torbe vsaj za nekaj dni postavili v kot. Za prostočasne aktivnosti bo časa več, a vseeno na šolske obveznosti ne bodo smeli čisto pozabiti. Kako sicer najraje izkoristijo ure po pouku, so Tadeji Bizilj povedali petošolci Jakob, Hana, Neža, Filip, Ana Natali in Vid z Osnovne šole Mengeš.
Neveljaven email naslov