Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predlog Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnost, da bi v zakon o delovnih razmerjih vnesli dva nova odpovedna razloga, in sicer odpoved zaradi pomanjkanja zaupanja in medsebojnega osebnostnega neujemanja, je po mnenju Zveze svobodnih sindikatov povsem nesprejemljiv. Poudarjajo, da bi to pomenilo konec zaposlitev za nedoločen čas in hkrati odpoved delovnega razmerja brez razloga. Zato sindikalisti ministrstvo pozivajo, naj umaknejo predlagana odpovedna razloga.
Sindikalisti nad predlogom zgroženi
Na Zvezi svobodnih sindikatov so Ministrstvo za delo pozvali, naj zamisel o dveh novih odpovednih razlogih nemudoma umaknejo. V kolikor bodo ostali preslišani, pa predsednik Zveze svobodnih sindikatov Dušan Semolič napoveduje upor:
V zakonu o delovnih razmerjih je odpovednih razlogov dovolj, zato za nove ni razlogov, sploh pa ne za take, kot sta porušeno zaupanje in medsebojno neujemanje, ki sta povsem subjektivna. V Zvezi svobodnih sindikatov se sprašujejo, ali bo že jutranji pozdrav zaposlenega, če bo delodajalec menil, da ni najbolj prijazen, dovolj za prekinitev delovnega razmerja. V sindikatih opozarjajo, da bi nova odpovedna razloga pomenila izrazito poslabšanje pravne varnosti zaposlenih, njihov odziv pa kot nesprejemljivo. Andrej Zorko iz Zveza svobodnih sindikatov se zato sprašuje ali to pomeni konec zaposlitev za nedoločen čas:
Andrej Zorko: »Ali to pomeni, da je dejansko konec zaposlitev za nedoločen čas?«
Na ta način bi lahko delodajalec pogodbo o zaposlitvi odpovedal komur koli: delavcu v tovarni, trgovini, v javni upravi in vrtcu – izjema bi bili zgolj vodilni in funkcionarji. Glede javnega sektorja pa je Andrej Zorko opozoril na možnosti odpovedi delovnih razmerij glede na strankarsko pripadnost.
Kaj pa na predlog pravijo delodajalci?
Tudi večina delodajalskih združenje je proti predlogu ministrstva. Sicer si želijo bolj enostavne postopke odpuščanja in zaposlovanja, vendar menijo, da delavec mora poznati razlog zakaj je bil odpuščen.
Sekretar Združenja delodajalcev Jože Smole je prepričan, da bi lahko prekinitev delovnega razmerja zaradi porušenega zaupanja enačili s predlogom o odpuščanju brez razloga. Navaja pa tudi ostale razloge, zakaj je ta predlog zanje nesprejemljiv:
Tako na Obrtni zbornici kot tudi na Gospodarski zbornici se zavzemajo za manj komplicirano odpuščanje, vendar pa ne podpirajo odpuščanj brez razloga. Država in delodajalec namreč morata poskrbeti za socialno varnost delavca. Najprej z odpravnino in nato še z nadomestilom na Zavodu za zaposlovanje. Večja fleksibilnost nikakor ne pomeni vsesplošnega odpuščanja pravi direktor Gospodarske zbornice Samo Hribar Milić:
Odzive ministrstva in nadaljnji razplet bomo spremljali tudi na Prvem.
6381 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Predlog Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnost, da bi v zakon o delovnih razmerjih vnesli dva nova odpovedna razloga, in sicer odpoved zaradi pomanjkanja zaupanja in medsebojnega osebnostnega neujemanja, je po mnenju Zveze svobodnih sindikatov povsem nesprejemljiv. Poudarjajo, da bi to pomenilo konec zaposlitev za nedoločen čas in hkrati odpoved delovnega razmerja brez razloga. Zato sindikalisti ministrstvo pozivajo, naj umaknejo predlagana odpovedna razloga.
Sindikalisti nad predlogom zgroženi
Na Zvezi svobodnih sindikatov so Ministrstvo za delo pozvali, naj zamisel o dveh novih odpovednih razlogih nemudoma umaknejo. V kolikor bodo ostali preslišani, pa predsednik Zveze svobodnih sindikatov Dušan Semolič napoveduje upor:
V zakonu o delovnih razmerjih je odpovednih razlogov dovolj, zato za nove ni razlogov, sploh pa ne za take, kot sta porušeno zaupanje in medsebojno neujemanje, ki sta povsem subjektivna. V Zvezi svobodnih sindikatov se sprašujejo, ali bo že jutranji pozdrav zaposlenega, če bo delodajalec menil, da ni najbolj prijazen, dovolj za prekinitev delovnega razmerja. V sindikatih opozarjajo, da bi nova odpovedna razloga pomenila izrazito poslabšanje pravne varnosti zaposlenih, njihov odziv pa kot nesprejemljivo. Andrej Zorko iz Zveza svobodnih sindikatov se zato sprašuje ali to pomeni konec zaposlitev za nedoločen čas:
Andrej Zorko: »Ali to pomeni, da je dejansko konec zaposlitev za nedoločen čas?«
Na ta način bi lahko delodajalec pogodbo o zaposlitvi odpovedal komur koli: delavcu v tovarni, trgovini, v javni upravi in vrtcu – izjema bi bili zgolj vodilni in funkcionarji. Glede javnega sektorja pa je Andrej Zorko opozoril na možnosti odpovedi delovnih razmerij glede na strankarsko pripadnost.
Kaj pa na predlog pravijo delodajalci?
Tudi večina delodajalskih združenje je proti predlogu ministrstva. Sicer si želijo bolj enostavne postopke odpuščanja in zaposlovanja, vendar menijo, da delavec mora poznati razlog zakaj je bil odpuščen.
Sekretar Združenja delodajalcev Jože Smole je prepričan, da bi lahko prekinitev delovnega razmerja zaradi porušenega zaupanja enačili s predlogom o odpuščanju brez razloga. Navaja pa tudi ostale razloge, zakaj je ta predlog zanje nesprejemljiv:
Tako na Obrtni zbornici kot tudi na Gospodarski zbornici se zavzemajo za manj komplicirano odpuščanje, vendar pa ne podpirajo odpuščanj brez razloga. Država in delodajalec namreč morata poskrbeti za socialno varnost delavca. Najprej z odpravnino in nato še z nadomestilom na Zavodu za zaposlovanje. Večja fleksibilnost nikakor ne pomeni vsesplošnega odpuščanja pravi direktor Gospodarske zbornice Samo Hribar Milić:
Odzive ministrstva in nadaljnji razplet bomo spremljali tudi na Prvem.
Zaposleni na sedmih upravnih enotah bodo jutri stavkali. Gre za enote Ljubljana, Maribor, Novo mesto, Nova Gorica, Jesenice, Ptuj in Ruše ter za njihove krajevne urade. Današnji sestanek med predstavniki sindikatov in ministrom za finance namreč ni prinesel preboja, so se pa vsi zavezali k nadaljnjemu reševanju nakopičenih težav. Drugi poudarki oddaje: - Policija je predlagala podaljšanje nadzora na mejah s Hrvaško in Madžarsko še za 20 dni; Italija ga bo odpravila, ko bodo omogočale razmere. - Premier Robert Golob je po srečanju z italijansko kolegico Giorgio Meloni v Rimu poudaril pomen sodelovanja na področjih obrambe in energetike. - Izraelska vojska trdi, da je v mestu Gaza zasedla poslopja ustanov palestinskega gibanja Hamas, ki vlada enklavi.
Raziskave javnega mnenja kažejo največji padec podpore vladi, premieru Robertu Golobu in njegovi stranki Gibanje Svoboda. Poznavalec političnega delovanja Bogdan Biščak pravi, da si vlada lahko zaupanje povrne z rezultati, in sicer tako da izvede projekte, ne pa, da o njih samo govori. Druge teme: - Predvsem novi davki, ki bi pomagali pri obnovi, zelo skrbijo podjetnike. Zaradi nekonkurenčnih politik nas danes prehitevajo zgolj zahodne države, pravi prvi mož Nove ljubljanske banke Blaž Brodnjak, pač pa tudi Črnogorci. - Konflikt na Bližnjem vzhodu vse bolj deli svet. Razmere v Gazi so porazne. Evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič je povedal, da večina bolnišnic ne deluje več, kar je še posebej hudo za paciente, nedonošenčke v inkubatorjih in druge. - Končuje se javna obravnava nastajajočega podnebnega zakona, ob tem poteka tudi prenova nacionalnega energetsko podnebnega načrta. V prometu je predvideno celo povečanje izpustov. Zdaj več kot 90 odstotkov potniških kilometrov naredimo z osebnim avtomobilom, po deležu električnih pa smo pod evropskim povprečjem.
Svetovna zdravstvena organizacija je izgubila stik z bolnišnico Al Šifa, od koder naj bi Izrael omogočil evakuacije. A s palestinskega zdravstvenega ministrstva sporočajo, da bolnike iz bolnišic v Gazi le silijo na ulice, kjer jim grozi smrt. Norveški zdravnik Mads Gilbert, ki s palestinskimi zdravstvenimi delavci sodeluje že desetletja, je Združene narode prosil, naj za prebivalce enklave takoj zagotovijo letalski prevoz življenjsko pomembnih stvari. Ostali poudarki oddaje: Predstavnica Visokega komisariata Združenih narodov za begunce zaskrbljena nad prezasedenostjo ljubljanskega azilnega doma Sindikati z vse ostrejšimi zahtevami pred državnozborskim potrjevanjem proračuna Akademija znanosti in umetnosti ob 85-letnici delovanja izpostavlja svoj ugled in pluralnost
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Državni zbor že vse popoldne spreminja zakon o interventnih ukrepih po avgustovski ujmi. Tokrat je osredotočen na podaljševanje in uvajanje pomoči ljudem. Medtem ko vsi podpirajo predplačila za obnovo stanovanj in pavšalna nadomestila za bivanje pri sorodnikih, pa opozicija nasprotuje urejanju vprašanja stanovanj, predvidenih za rušenje, v tem zakonu. Polemike so tudi sicer vezane večinoma na splošne ocene o popoplavni sanaciji. Drugi poudarki oddaje: - Sindikati javnega sektorja grozijo s splošno stavko, če v javnem sektorju ne bo uskladitve plač z inflacijo. - Izraelska vojska obkolila več bolnišnic v Gazi; doslej ubitih že več kot 11 tisoč Palestincev. - Ženska teniška reprezentanca napredovala v polfinale pokala Billie Jean King.
Danes sta, sicer za zaprtimi vrati, potekali dve seji komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb. Člani želijo pridobiti odgovore na vprašanje, ali je bil datum aretacije domnevnih ruskih vohunov izbran strokovno ali politično oziroma ali je predsednik vlade Robert Golob skušal vplivati na delovanje Sove in policije. Čeprav je bila policija za aretacijo pripravljena že 28-ega novembra, so na predlog direktorja Sove Joška Kadivnika za dan aretacije izbrali peti december. Kot razlog za to izbiro je Kadivnik članom komisije navedel, da so se želeli izogniti možnemu vplivu aretacije na referendum in na drugi krog lokalnih volitev. Druge teme: - Evropska centralna banka ne nasprotuje napovedanemu davku na bilančno vsoto bank, svetuje pa previdnost, zatrjuje finančno ministrstvo. - Prenovljena tobačna zakonodaja predvideva prepoved arom v elektronskih cigaretah in ukinitev kadilnic. - Parlamentarni odbor za zunanjo politiko podprl deklaracijo, ki poziva k takojšnji prekinitvi sovražnosti med Palestinci in Izraelci.
Koalicija ostaja trdna in enotna, je po vrhu strank sporočil premier Robert Golob. Srečanje sicer ni dalo razprave o najbolj pričakovani temi, rekonstrukciji vlade, saj so po Golobovih besedah ugotovili, da imajo dovolj drugih področij, s katerimi lahko izboljšajo delovanje v kriznih razmerah. Zdaj prazne ministrske sedeže bodo najverjetneje zapolnili do konca meseca. Druge teme: - Sindikati javnega sektorja so znova pozvali vlado k obuditvi pogajanj o prenovi plačnega sistema, ki so po odstopu ministrice Sanje Ajanovič Hovnik popolnoma zastala. Sindikalist Jakob Počivalšek je ponovil ključne zahteve in dodal, da pričakujejo takojšnje nadaljevanje pogajanj, odločajo pa se tudi o zaostrovanju sindikalnih aktivnosti. Za prihodnji teden stavko na upravnih enotah napoveduje sindikat državnih organov. - Ukrajina, Moldavija ter Bosna in Hercegovina so korak bližje pogajanjem za vstop v Evropsko unijo. Bruselj je začetek pogajanj za Kijev in Kišinjév priporočil, ker sta sprejela večino zahtevanih ukrepov, Sarajevo pa mora to raven še doseči. - S polic hrvaških trgovin se umikajo tri serije pijač, ki jih prodaja Coca-Cola. To je po več primerih domnevnih zastrupitev odredila sanitarna inšpekcija, ki je v podjetju za polnjenje plastenk zaznala možno nevarnost za javno zdravje.
Premier Robert Golob je vodjem parlamentarnih strank predstavil osnutek zakona o obnovi po avgustovskih ujmah. Vlada glede njega pričakuje soglasje tako opozicije kot socialnih partnerjev in županov. Golob je pri tem obljubil, da novih davkov za prebivalstvo ne bo. Druge teme: - Hajdinjak po odstopu z vrha Darsa zavrača očitke o korupciji in kartelnem dogovarjanju. - Proračunski primankljaj letos nižji od napovedi; zamrznitev plač, socialnih transferjev in dohodninske lestvice ostaja v načrtu. - V mesecu dni konflikta na Bližnjem vzhodu ubitih več kot 10 tisoč 300 Palestincev.
Vlada je v parlament poslala novelo interventnega popoplavnega zakona, katere namen je pomagati prizadetim, ki se morajo preseliti, in pospešiti obnovo tudi s finančno podporo drugim prizadetim lastnikom. Vodja vladne službe za obnovo Boštjan Šefic pričakuje obravnavo še ta mesec. V oddaji tudi: - Število ubitih v Gazi preseglo 10 tisoč, Izrael napovedal štiriurni rok za evakuacijo civilistov s severa na jug. - Črna gora je lokomotiva, ki vleče Zahodni Balkan proti Evropski uniji, je poudarila predsednica Nataša Pirc Musar. - Na prvi nacionalni konferenci o umetni inteligenci ugotavljali, da je v gospodarstvu in javni upravi pri nas skorajda ni.
Novo nočno neurje je po državi težave povzročalo zlasti zaradi predhodne namočenosti. Sprožali so se novi zemeljski plazovi, med drugim na Gorenjskem in Cerkljanskem. Veliko strahu je bilo tudi zaradi plazov iz prejšnjih ujm. Morje in močan veter sta ponoči znova težave povzročala v Piranu. Ostale teme: - Ameriški zunanji minister Blinken nenapovedano na Zahodnem bregu - Drama na letališču v Hamburgu v Nemčiji končana - Danes je svetovni dan romskega jezika, v Prekmurju velika prizadevanja za njegovo ohranitev
Izraelske sile še krepijo bombne napade na Gazo, pri tem pa ciljajo tudi šole, zatočišča in bolnišnice. Že tretjič v tem tednu so napadle največji begunski center v Gazi Jabalio in pri tem zadele šolo, ki jo vodijo Združeni narodi in v kateri je poiskalo zatočišče več tisoč razseljenih civilistov. Pri tem je bilo ubitih 15 ljudi. Združeni narodi so obsodili petkov izraelski napad na reševalni konvoj blizu bolnišnice Al Šifa. Generalni sekretar organizacije Antonio Guterres je dejal, da je zgrožen zaradi napada, in poudaril, da se mora konflikt končati. Druge teme: - Von der Leyen na obisku v Kijevu pohvalila napredek Ukrajine pri reformah. - Slovenija pospešeno pripravlja vloge za črpanje več kot milijarde evrov in pol evropskih nepovratnih sredstev. - Reke po državi počasi upadajo; po nočni pošiljki padavin se bodo jutri spet razlivale.
Za celotno območje toka reke Drave v Sloveniji velja rdeče hidrološko opozorilo. V Dravogradu so zaradi poplavljanja evakuirali 15 ljudi, osrednja pozornost pa je zdaj usmerjena predvsem na območja ob spodnjem toku Drave. Hidrolog Janez Polajnar pravi, da lahko pričakujemo bolj obsežne poplave kot običajno, zlasti pod Mariborom. Za nedeljo je napovedana nova, a manj intenzivna vremenska fronta. Kljub temu meteorolog Brane Gregorčič opozarja, da ne moremo biti brez skrbi zaradi predhodne namočenosti. Danes ponoči bodo padavine povečini oslabele in ponehale, jutri nas čaka suh dan. V oddaji tudi: - Neurje Ciaran po Evropi vzelo najmanj 13 življenj. - Gospodarstveniki zaradi pogostih naravnih katastrof predlagajo sklenitev kolektivnih zavarovanj. - KPK uvedla preiskavo sumov političnih pritiskov na nekdanjo notranjo ministrico Bobnar. - Ameriški zunanji minister Blinken v Tel Avivu pozval k večji zaščiti palestinskih civilistov.
Severozahod Slovenije je obarvan rdeče, velika količina padavin v kombinaciji z močnim vetrom lahko ponoči povzroči številne težave, opozarjajo na Agenciji za okolje. Ob že namočenem terenu lahko pričakujemo tako poplave kot zemeljske plazove. Meteorolog Brane Gregorčič najhujše napoveduje za nočne ure. Takrat bo izredno močan jugo, ki bo na obali zapihal zvečer, proti Julijskim Alpam prinašal vlažen morski zrak, zato bodo padavine ponoči, ko bo fronta prešla državo, najmočnejše. Druge teme oddaje: - Čez dobro uro bodo preventivno zaprli državno cesto skozi Baško grapo. - Notranji ministri Slovenije, Hrvaške in Italije napovedali okrepljeno sodelovanje pri nadzoru meja - V Gazi se zaostrujejo boji in humanitarna katastrofa. - Afera računalniki: ministrstvo za digitalno preobrazbo zavrača očitke, kdo jih bo prejel, pa še ni jasno
Prvič od začetka najnovejših spopadov med Izraelom in Hamasom so danes za ljudi odprli prehod Rafa ob meji z Egiptom, kamor je že odšlo več deset tujcev in ranjencev. Danes naj bi Gazo lahko zapustilo približno 500 tujih državljanov. Izrael medtem nadaljuje napade, spet je bombardiral begunsko taborišče Džabalija. Generalni sekretar Združenih narodov Antonio Gutrerres je znova pozval k premirju. V oddaji pa tudi o tem: - Ob dnevu spomina na mrtve ljudje obiskujejo grobove, po državi slovesnosti. - Von der Leynova na balkanski turneji predstavila evropski 6-milijardni načrt za rast. - V Veliki Britaniji prvi svetovni vrh o umetni inteligenci, objavili skupno deklaracijo.
Danes praznujemo dan reformacije, ko obujamo spomin na versko, družbeno-politično in kulturno gibanje v 16-tem stoletju, ki je postavilo temelje za kulturni razvoj slovenskega ljudstva. Reformacija je prinesla prvo knjigo v slovenščini in s tem knjižni jezik. Predsednica republike Nataša Pirc Musar je na osrednji slovesnosti v Lendavi sinoči poudarila pomen literature za razvoj kritičnega mišljenja, ki ga kot državljani potrebujemo tudi pri političnih odločitvah. Drugi poudarki oddaje: - Nadzor na mejah s Hrvaško in Madžarsko še najmanj 20 dni. - Izrael v enem dnevu obstreljeval več kot 300 ciljev v Gazi. - Madžarska blokira dodelitev nepovratnih sredstev Ukrajini.
Po dokaj mirnem koncu tedna je torej pred nami znova bolj burno vremensko dogajanje, ki se bo v treh epizodah zvrstilo od danes do nedelje. Druge teme: - Izraelska vojska naj bi vdrla v mesto Gaza. - Letna inflacija se je nekoliko znižala, a je 6,9-odstotna. - V prihodnjih dneh pričakovati dodatne zamude v železnikem prometu zaradi gradbenih del.
Tri tedne po Hamasovih krvavih napadih na Izrael izraelska vojska stopnjuje zračne in kopenske operacije v Gazi. Število ubitih v palestinski enklavi je preseglo 8 tisoč; ob hudem pomanjkanju so prebivalci vdrli v skladišča Združenih narodov z osnovnimi živili. Pozive k humanitarnemu premirju krepi tudi Evropska unija. Drugi poudarki oddaje: - Na območju poplav pozivajo k hitrim ukrepom pred dodatnim dežjem. - Politika in stroka še iščeta soglasje o spremembah volilne zakonodaje. - Kakšne zaveze je prinesla sinoda o prihodnosti cerkve v Vatikanu?
Po močnih nalivih in burnem nočnem dogajanju na nebu so se razmere danes čez dan umirile. Poplavljanje vodotokov je povzročilo dodatno škodo, tudi na cestah; ob vrnitvi rek v struge ostajajo nevarni dejavni plazovi. Premier Robert Golob je ob današnjem ogledu v Baški grapi glede ukrepov po ujmah poudaril sledenje stroki in dodal, da država pripravlja sistemske podlage za preprečevanje ali omejevanje naravnih nesreč. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Izraelski vojaki po kopenskem vdoru ostajajo v Gazi - Kaj pokojninska reforma prinaša mladim? - Rojstni dan Radia Slovenija - Prvi veleslalom sezone dobila Lara Gut-Behrami
Nalivi največ težav, ob poplavljanju rek, proženju plazov in zaprtih cestah, povzročajo na severnem Primorskem, Gorenjskem in Kamniškem. Iz Baške grape, kjer so evakuirali več prebivalcev, poročajo, da je najhujše mimo. V oddaji tudi: - Izrael po nočnem vnovičnem kopenskem vdoru v Gazo zavrača pozive k humanitarni prekinitvi napadov - V Bruslju se je končal vrh Unije. Madžarska in Slovaška proti nameri, da bi Ukrajini dodelili večmilijardno nepovratno pomoč - Nevladniki: vlada od okoljskega ministrstva zahteva, da družbi Lesonit Ilirska Bistrica izda okoljevarstveno dovoljenje za eno od naprav
Pred nami je novo pestro vremensko dogajanje. Agencija za okolje je namreč izdala rdeče opozorilo zaradi obilnih padavin s krajevno močnimi nalivi. Po napovedih lahko pričakujemo močnejše padavine, ki bodo v noči na petek zajele vso državo. Rdeče opozorilo zaradi padavin velja za severovzhodni, severozahodni in jugozahodni del Slovenije, rdeče opozorilo zaradi vetra pa za severozahod in jugozahod. Za preostali del države je izdano oranžno opozorilo. Druge teme: - Direktor Sove Joško Kadivnik zavrnil navedbe, da je premier Golob vplival na datum prijetja domnevnih ruskih vohunov. - Svet Evropske centralne banke prvič po lanskem juliju ni dvignil ključnih obrestnih mer za območje evra. - Vrata odpira prenovljeni Center Rog. Del javnosti opozarja, da kljub obljubam novi Rog ne rešuje pomanjkanja prostorov za prekarne kulturne delavce.
Neveljaven email naslov