Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predlog Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnost, da bi v zakon o delovnih razmerjih vnesli dva nova odpovedna razloga, in sicer odpoved zaradi pomanjkanja zaupanja in medsebojnega osebnostnega neujemanja, je po mnenju Zveze svobodnih sindikatov povsem nesprejemljiv. Poudarjajo, da bi to pomenilo konec zaposlitev za nedoločen čas in hkrati odpoved delovnega razmerja brez razloga. Zato sindikalisti ministrstvo pozivajo, naj umaknejo predlagana odpovedna razloga.
Sindikalisti nad predlogom zgroženi
Na Zvezi svobodnih sindikatov so Ministrstvo za delo pozvali, naj zamisel o dveh novih odpovednih razlogih nemudoma umaknejo. V kolikor bodo ostali preslišani, pa predsednik Zveze svobodnih sindikatov Dušan Semolič napoveduje upor:
V zakonu o delovnih razmerjih je odpovednih razlogov dovolj, zato za nove ni razlogov, sploh pa ne za take, kot sta porušeno zaupanje in medsebojno neujemanje, ki sta povsem subjektivna. V Zvezi svobodnih sindikatov se sprašujejo, ali bo že jutranji pozdrav zaposlenega, če bo delodajalec menil, da ni najbolj prijazen, dovolj za prekinitev delovnega razmerja. V sindikatih opozarjajo, da bi nova odpovedna razloga pomenila izrazito poslabšanje pravne varnosti zaposlenih, njihov odziv pa kot nesprejemljivo. Andrej Zorko iz Zveza svobodnih sindikatov se zato sprašuje ali to pomeni konec zaposlitev za nedoločen čas:
Andrej Zorko: »Ali to pomeni, da je dejansko konec zaposlitev za nedoločen čas?«
Na ta način bi lahko delodajalec pogodbo o zaposlitvi odpovedal komur koli: delavcu v tovarni, trgovini, v javni upravi in vrtcu – izjema bi bili zgolj vodilni in funkcionarji. Glede javnega sektorja pa je Andrej Zorko opozoril na možnosti odpovedi delovnih razmerij glede na strankarsko pripadnost.
Kaj pa na predlog pravijo delodajalci?
Tudi večina delodajalskih združenje je proti predlogu ministrstva. Sicer si želijo bolj enostavne postopke odpuščanja in zaposlovanja, vendar menijo, da delavec mora poznati razlog zakaj je bil odpuščen.
Sekretar Združenja delodajalcev Jože Smole je prepričan, da bi lahko prekinitev delovnega razmerja zaradi porušenega zaupanja enačili s predlogom o odpuščanju brez razloga. Navaja pa tudi ostale razloge, zakaj je ta predlog zanje nesprejemljiv:
Tako na Obrtni zbornici kot tudi na Gospodarski zbornici se zavzemajo za manj komplicirano odpuščanje, vendar pa ne podpirajo odpuščanj brez razloga. Država in delodajalec namreč morata poskrbeti za socialno varnost delavca. Najprej z odpravnino in nato še z nadomestilom na Zavodu za zaposlovanje. Večja fleksibilnost nikakor ne pomeni vsesplošnega odpuščanja pravi direktor Gospodarske zbornice Samo Hribar Milić:
Odzive ministrstva in nadaljnji razplet bomo spremljali tudi na Prvem.
6381 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Predlog Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnost, da bi v zakon o delovnih razmerjih vnesli dva nova odpovedna razloga, in sicer odpoved zaradi pomanjkanja zaupanja in medsebojnega osebnostnega neujemanja, je po mnenju Zveze svobodnih sindikatov povsem nesprejemljiv. Poudarjajo, da bi to pomenilo konec zaposlitev za nedoločen čas in hkrati odpoved delovnega razmerja brez razloga. Zato sindikalisti ministrstvo pozivajo, naj umaknejo predlagana odpovedna razloga.
Sindikalisti nad predlogom zgroženi
Na Zvezi svobodnih sindikatov so Ministrstvo za delo pozvali, naj zamisel o dveh novih odpovednih razlogih nemudoma umaknejo. V kolikor bodo ostali preslišani, pa predsednik Zveze svobodnih sindikatov Dušan Semolič napoveduje upor:
V zakonu o delovnih razmerjih je odpovednih razlogov dovolj, zato za nove ni razlogov, sploh pa ne za take, kot sta porušeno zaupanje in medsebojno neujemanje, ki sta povsem subjektivna. V Zvezi svobodnih sindikatov se sprašujejo, ali bo že jutranji pozdrav zaposlenega, če bo delodajalec menil, da ni najbolj prijazen, dovolj za prekinitev delovnega razmerja. V sindikatih opozarjajo, da bi nova odpovedna razloga pomenila izrazito poslabšanje pravne varnosti zaposlenih, njihov odziv pa kot nesprejemljivo. Andrej Zorko iz Zveza svobodnih sindikatov se zato sprašuje ali to pomeni konec zaposlitev za nedoločen čas:
Andrej Zorko: »Ali to pomeni, da je dejansko konec zaposlitev za nedoločen čas?«
Na ta način bi lahko delodajalec pogodbo o zaposlitvi odpovedal komur koli: delavcu v tovarni, trgovini, v javni upravi in vrtcu – izjema bi bili zgolj vodilni in funkcionarji. Glede javnega sektorja pa je Andrej Zorko opozoril na možnosti odpovedi delovnih razmerij glede na strankarsko pripadnost.
Kaj pa na predlog pravijo delodajalci?
Tudi večina delodajalskih združenje je proti predlogu ministrstva. Sicer si želijo bolj enostavne postopke odpuščanja in zaposlovanja, vendar menijo, da delavec mora poznati razlog zakaj je bil odpuščen.
Sekretar Združenja delodajalcev Jože Smole je prepričan, da bi lahko prekinitev delovnega razmerja zaradi porušenega zaupanja enačili s predlogom o odpuščanju brez razloga. Navaja pa tudi ostale razloge, zakaj je ta predlog zanje nesprejemljiv:
Tako na Obrtni zbornici kot tudi na Gospodarski zbornici se zavzemajo za manj komplicirano odpuščanje, vendar pa ne podpirajo odpuščanj brez razloga. Država in delodajalec namreč morata poskrbeti za socialno varnost delavca. Najprej z odpravnino in nato še z nadomestilom na Zavodu za zaposlovanje. Večja fleksibilnost nikakor ne pomeni vsesplošnega odpuščanja pravi direktor Gospodarske zbornice Samo Hribar Milić:
Odzive ministrstva in nadaljnji razplet bomo spremljali tudi na Prvem.
Slovenija bo v Bruselj še danes poslala drugi zahtevek za izplačilo sredstev iz sklada za okrevanje in odpornost. Gre za sklad, ki ga je ob izbruhu epidemije ustanovila Evropska komisija, ki se tudi zadolžuje na finančnih trgih. Države tako prejmejo nepovratna sredstva. Sloveniji pripada milijarda evrov in pol v desetih obrokih. Doslej smo dobili samo 280 milijonov predujma kot vse članice, in prvi obrok v višini 50 milijonov. S črpanjem smo bolj na repu, saj je pogoj za izplačilo izpolnjevanje ciljev in mejnikov, kar pomeni sprejetje reform, ustrezna zakonodaja in potem izvajanje naložb. Druge teme oddaje: - V Libiji ob več kot 11 tisoč mrtvih v poplavah še vedno več kot 10 tisoč pogrešanih - Zdravstvene ustanove po državi odprle vrata za obiskovalce, po njihovem mnenju bistveno vzajemno zaupanje - Grafični bienale Ljubljana se letos predstavlja tudi zunaj galerij
"Nismo tako bogati, da bi gradili poceni." To je danes med obiskom prizadetih območij dejala predsednica države Nataša Pirc Musar. Kot je pojasnila, bi morebitne naslednje visoke vode vnovič vse odnesle, če bi gradili slabo. Dopoldne je obiskala občini Ljubno in Luče v zgornji Savinjski dolini. Domačini so ji povedali, da si od države želijo jasnega in čimprejšnjega odgovora, ali se bodo še lahko vrnili v svoje domove ali bo treba te porušiti. Dolgotrajna bo tudi sanacija okolja zaradi onesnaževanja v preteklosti: rezultati analize mulja potrjujejo, da je najbolj problematično porečje Meže. Ostali poudarki oddaje: - Izposoja denarja še nekoliko dražja: Evropska centralna banka zvišala ključne obrestne mere še za četrtino odstotne točke - Po ujmi v Libiji: pogrešanih še več tisoč ljudi, ob številnih truplih svarila pred širjenjem bolezni - Boj za kolajno: slovenski odbojkarji popoldne proti Poljakom za preboj v finale evropskega prvenstva
Konkurenčnost in avtonomija evropskega gospodarstva, nadaljnja brezpogojna podpora Ukrajini in širitev Evropske unije na države zahodnega Balkana, Ukrajino in Moldavijo - to so bili glavni poudarki zadnjega govora predsednice Evropske komisije Ursule von der Leyen pred evropskimi volitvami prihodnjo pomlad. Na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta v Strasbourgu je napovedala tudi preiskavo kitajskih subvencij za električna vozila in strogo regulacijo umetne inteligence. Preostale novice: Sum spolne zlorabe mladoletnih oseb v enem izmed taborniških rodov; osumljeni član vodstva v priporu. Ministrstvo za zdravje predstavlja glavne usmeritve področja za prihodnji dve leti, ki med drugim predvidevajo okrepitev ambulant družinske medicine in povečanje glavarinskih količnikov. Putin po srečanju s Kimom nazdravil prijateljstvu med Rusijo in Severno Korejo; obeta se tudi tesnejše vojaško sodelovanje.
Razsežnosti neurja v Libiji so vse večje. Smrtnih žrtev na vzhodu države naj bi bilo več tisoč, pogrešanih je deset tisoč ljudi. Predstavnik Mednarodne zveze društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca Tamer Ramadan opozarja, da humanitarne potrebe presegajo zmožnosti Libije, že kmalu bodo zato izdali nujni poziv za dodatno pomoč. Nujnost hitrejšega ukrepanja in boljšega odzivanja na naravne nesreče je danes poudaril tudi evropski komisar Janez Lenarčič. Preostale novice: Vprašanje širitve Unije: Slovenija in Luksembourg za enakovredno obravnavo držav Zahodnega Balkana, Ukrajine in Moldavije. Severnokorejski voditelj Kim Džong Un prispel v Rusijo. Po navedbah ameriških oblasti je v ozadju obiska orožarski posel. Včerajšnjo nesrečo na ljubljanski južni obvoznici je povzročil slovaški voznik tovornjaka. Ob poznem zaviranju je trčil v stoječo kolono.
Evropska komisija je danes predstavila poletno gospodarsko napoved, ki je nekoliko manj optimistična od spomladanske. Komisija namreč ugotavlja, da se gospodarska rast v Uniji upočasnjuje. Letos bo 0,8-odstotna namesto enoodstotna, prihodnje leto pa bo namesto 1,7-odstotna nižja za 0,3 odstotne točke. Hkrati Komisija napoveduje tudi nadaljnje zniževanje inflacije in še naprej močan trg delovne sile. Druge teme oddaje: - Regulirane cene pogonskih goriv od jutri višje; liter bencina bo stal dober evro in pol, liter dizla pa 1,6 evra - V Maroku tudi ob pomoči tujih reševalnih ekip iščejo pogrešane; potres po najnovejših podatkih zahteval skoraj 2 tisoč 500 žrtev - Slovenski odbojkarji čez približno uro in pol v boj proti Ukrajincem za polfinale evropskega prvenstva
Uničujoč potres v Maroku, kjer so razglasili tridnevno žalovanje, je zahteval že več kot 2 tisoč smrtnih žrtev. Več kot 2 tisoč ljudi je poškodovanih, številne pogrešane iščejo pod ruševinami. Uničene so številne stavbe in infrastruktura. Posebej prizadet je bil Marakeš, kjer se številni preživeli bojijo, da bodo popotresni sunki uničili njihove domove. V oddaji tudi: - Gostiteljica vrha G20 Indija v ospredje postavila revnejše države - V Ukrajini po oceni Kijeva skoraj pol milijona ruskih vojakov - Kanadi bron na svetovnem košarkarskem prvenstvu, za zlato se borita Srbija in Nemčija
Izjemen, neponovljiv in nenadomestljiv. Radijski pionir, velikan in genij. To je le nekaj odzivov na prezgodnje slovo velikega radijca Saša Hribarja. Včeraj je njegov glas še zadnjič odmeval prek radijskih valovih v legendarni oddaji Radio Ga-ga, nato pa je pozno popoldne za vedno utihnil. Utihnil je glas, ki je bil neutruden borec za kakovost osrednjega slovenskega javnega medija in osebnost, ki je štrlela iz povprečja. Drugi poudarki oddaje: - Potres z magnitudo 7,2 v Maroku terjal več kot 1000 smrtnih žrtev; 9 slovenskih državljanov po navedbah ministrstva na varnem. - Države skupine G20 kljub razhajanjem glede vojne v Ukrajini sprejele sklepno deklaracijo. V izjavi ni izrecne omembe ruske agresije. - Slovenski košarkarji svetovno prvenstvo končali na sedmem mestu; odbojkarji popoldne v lov za evropski četrtfinale.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Favorit ministra za notranje zadeve Boštjana Poklukarja Senad Jušić je tudi uradno novi generalni direktor policije. S tem policija po več kot letu dni dobiva vodstvo z vsemi pooblastili. Nad imenovanjem pa visi grožnja s tožbo protikandidata Boštjana Lindava. Drugi poudarki oddaje: - Poplave so odnesle ali močno poškodovale več kot 100 mostov, življenje zaradi dveh montažnih od danes lažje v Lačji vasi pri Nazarjah in Stahovici pri Kamniku. - Za nami najbolj vroče poletje v zgodovini; podnebne spremembe slabšajo zrak v mestih, njegovo kakovost lahko izboljšajo zelene površine v mestih, dokazuje primer Brazilije. - Američani poleg pomoči v vrednosti dobre milijarde dolarjev Ukrajini obljubili tudi strelivo z osiromašenim uranom za tanke Abrams.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Banka Slovenije je v prvem odzivu na napovedano začasno obdavčitev bilančnih vsot bank sporočila, da je treba ukrepe, ki bi lahko vplivali na njihovo poslovanje in stabilnost finančnega sistema, presojati v povezavi z drugimi ukrepi davčne politike in za odpravo posledic ujm. Kot so dodali, je pomembno upoštevati tudi vidike, ki veljajo na ravni evrskega sistema. Drugi poudarki oddaje: - Gospodarski minister Matjaž Han na srečanju z župani koroške in savinjske regije proti morebitni regulaciji cen gradbenih del in materialov. - Kandidaturo začasnega vodje policije Senada Jušića za polni mandat je uradniški svet po naših informacijah podprl. - Največ prošenj za azil v Evropski uniji, Švici in na Norveškem po letu 2016, medtem število prosilcev v Avstriji še vedno upada.
Prizadeti v poplavah lahko do jutri vlogo za uveljavljanje izredne denarne pomoči vložijo na kateremkoli centru za socialno delo, od srede naprej pa le na krajevno pristojnih CSD-jih. Na Zavod za zaposlovanje pa lahko od danes vlogo za povračilo plač zaradi odpravljanja posledic poplav oddajo tudi delodajalci, ki so po poplavah zaposlenim odredili drugo delo. Drugi poudarki oddaje: - Solidarnostni prispevek za pomoč po poplavah v povprečju 68 evrov na zaposlenega; na finančnem ministrstvu pričakujejo, da se bo večina zavezancev odločila za delovno soboto. - Po 550-ih dneh vodjne v Ukrajini menjava na vrhu tamkajšnjega obrambnega ministrstva, ki se spopada z več korupcijskimi škandali. - Knjižni festival v Novi Gorici bodo odprli z razstavo Muzeja Marka Breclja in lutkovno predstavo po motivih njegovega legendarnega albuma Cocktail.
Nemški košarkarji so torej zagrenili občutek predstav Slovencev v skupinem delu svetovnega prvenstva. Današnji obračun na Okinavi so Nemci dobili s 100:71 in tako osvojili prvo mesto v skupini. Druge teme oddaje: - Pri nadaljni solidarnosti in pomoči po poplavah bo ključno zaupanje - Podpora nemškemu gospodarstvu bo, zaradi fiskalnih pravil, omejena - Rokodelski mojstri v Ribnico danes privabili množico obiskovalcev
Ukrepe, zbrane v interventnem zakonu za pomoč po poplavah, ki je začel veljati danes, bo lahko koristilo tudi turistično gospodarstvo. Ker so predlogi, ki jih je dalo ministrstvu ob pripravi zakona, večinoma upoštevani, turistični delavci menijo, da bodo dosegli svoj namen. Hkrati pa se turistični delavci zavedajo tudi, da se bo treba na morebitne prihodnje vremenske nevšečnosti bolje pripraviti. V Dogodkih in odmevih tudi: - Na čelo Levice Asta Vrečko, ki poudarja trdnost stranke - Francoska vlada kljub pretresom dočakala uveljavitev pokojninske reforme - Zmaga kajakaša Petra Kauzerja, Lia Apostolovski druga na tekmi Diamante lige
Učenci in dijaki so se vrnili v šolske klopi. Prav poseben dan je to za najmlajše, z rumeni rutkami je prag prvič prestopilo približno 20 tisoč prvošolcev. Začetek novega šolskega leta je marsikje minil tudi v znamenju solidarnosti po nedavnih poplavah. Tam, kjer šolski prostori še niso pripravljeni za pouk, so ga organizirali v nadomestnih prostorih ali pa v obliki dejavnosti. Drugi poudarki oddaje: - Prvič se je sešla razširjena delovna skupina za usklajevanje obnovitvenih del po poplavah, ki jo vodi državni sekretar Boštjan Šefic. Kot pravi, bo ključna prioriteta do jeseni vzpostaviti tako stanje, da ob morebitnem poslabšanju vremena preprečijo novo škodo. Občine, ki morajo danes sporočiti predhodne ocene škode, medtem pozivajo državo za podaljšanje nekaterih rokov. - Odnosi med Washingtonom in Pekingom se znova zaostrujejo. Ameriški predsednik Joe Biden je Kitajsko, ki se trenutno spopada s številnimi gospodarskimi izzivi, označil za tempirano bombo. - Slovenski košarkarji na svetovnem prvenstvu igrajo prvo tekmo drugega dela, ki bo odločal o udeležencih izločilnih bojev. Merijo se proti Avstralcem, ki niso lahek zalogaj. Po izvrstni uvodni četrtini so Slovenci dobili prvi polčas za devet točk.
Interventni zakon za pomoč prizadetim v poplavah danes zaposluje poslanke in poslance. Največ so govorili o solidarnostni delovni soboti, ki po pojasnilih predsednika vlade Roberta Goloba ne bo obvezna. Zakon bodo podprli vsi poslanci z izjemo SDS-ovih, ki se bodo glasovanja vzdržali. Ostali poudarki oddaje: Pred začetkom šolskega leta na Koroškem za večino našli rešitve za dostop do šol Inflacija ta mesec 6,2-odstotna in nižja kot avgusta lani, ko je bila 11-odstotna Avstrija namerava rast najemnin omejiti na največ 5 odstotkov na leto
V zgornji Mežiški dolini so vzorci mulja pokazali onesnaženje s svincem, cinkom in kadmijem, podatki tudi kažejo, da se je to razširilo na območja, kjer tega doslej ni bilo. Na Agenciji za okolje med drugim opozarjajo, da je treba rezultate primerjati s preteklimi vzorci, ki so prav tako pokazali onesnaženje s temi elementi. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Parlamentarni odbor za infrastrukturo razpravlja o izboljšavah predloga interventnega zakona o odpravi posledic poplav. Robert Smrdelj iz združenja občin je izpostavil, da je pri nakupu gasilske opreme lahko stopnja DDV-ja tudi manj kot 5-odstotna. - Ukrajinska prestolnica Kijeva je bila zjutraj znova tarča ruskega napada z droni in raketami, pri tem sta bila ubita dva človeka. Ukrajinske sile pa so ponoči izvedle obsežen napad z brezpilotnimi letalniki in poškodovale več ruskih letal. - Slovenski košarkarji so na svetovnem prvenstvu še tretjič zapored zmagali, tokrat so bili boljši od Zelenortskih otokov. Odbojkarji pa bodo čez eno uro začeli nastope na evropskem prvenstvu s tekmo proti Ukrajini.
Padavine, ki marsikje po državi vztrajajo pretežni del dneva, bodo najmočnejše popoldne in zvečer, deževalo bo vse do jutra. Hudourniške vode in plazovi najbolj ogrožajo Koroško, za to regijo je Agencija za okolje izdala rdeče opozorilo zaradi nevarnosti poplav in tudi zemeljskih plazov. V Dogodkih in odmevih tudi: - Po včerajšnjih nevihtah največ škode zaradi odkritih streh in poplavljenih objektov v slovenski Istri - Med poudarki razprav na Blejskem strateškem forumu različni vidiki varnosti - Turčija in Rusija kmalu o obnovitvi sporazuma o izvozu ukrajinskega žita
Obilne padavine, ki so zjutraj zajele zahodni del države, se pomikajo proti osrednji Sloveniji. Pristojne najbolj skrbi dogajanje popoldne in zvečer, ko bodo hitro naraščali hudourniški vodotoki in pritoki večjih rek predvsem na Notranjskem, v osrednji Sloveniji in na Gorenjskem. Rdeče opozorilo Agencije za okolje za danes do polnoči po novem velja že za večji del države, oranžno obarvan je ostal le jugovzhod. Ciklon bo vztrajal tudi jutri, ko spet lahko pričakujemo padavine predvsem v drugi polovici dneva, verjetno nekoliko manj kot danes. Preostale novice: Začel se je Blejski strateški forum. Rdeča nit solidarnost z ljudmi, prizadetimi v poplavah, in podnebna varnost. Zaradi srečanja z izraelskim zunanjim ministrom suspendirali libijsko ministrico. Slovenska košarkarska reprezentanca ugnala Gruzijo in si zagotovila napredovanje na svetovnem prvenstvu.
Neurja z močnimi nalivi bodo po napovedih vremenoslovcev jutri znova zajela državo. Pričakovati je hitro naraščanje hudourniških vodotokov, še posebej na območjih, ki so bila prizadeta že ob poplavah v začetku meseca. Pristojni prebivalce pozivajo k samozaščitnim ukrepom, na območjih delijo protipoplavne vreče. Drugi poudarki oddaje: - Turistični delavci kljub pestremu vremenskemu dogajanju zadovoljni s sezono. - Ruski preiskovalci tudi uradno potrdili smrt Jevgenija Prigožina. - Najboljši slovenski strelec Rajmond Debevec z novo zlato kolajno s svetovnega prvenstva.
Neveljaven email naslov