Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Gymnasiumu bomo govorili o dveh zelo zanimivih temah. Kljub temu, da se je šolsko leto že končalo, pa to še ne pomeni, da so se s tem končale tudi možnosti, da širite svoja znanja z različnih področij. Tako imate skozi vse poletje na voljo mnogo takšnih in drugačnih poletnih izobraževalnih šol in taborov, na katerih lahko združite prijetno s koristnim. Mi smo ta teden obiskali Poletno šolo kemijskih znanosti, ki bo še do petka potekala na ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. V drugem delu oddaje pa bomo v studiu Prvega gostili prejemnike letošnjih priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Te je Mladinski svet Slovenije pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja razglasil v ponedeljek. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja pa so podelili v treh starostnih skupinah, poleg posameznikom, pa so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
Mladinski svet Slovenije je pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v ponedeljek razglasil prejemnike priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja so podelili v treh starostnih skupinah. Poleg posameznikom so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico oziroma voditelja in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
V studiu Prvega smo gostili prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let Emo Trobentar, prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 30 let Nastjo Maver, prejemnika priznanja naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 30 let Amirja Crnojeviča in predstavnika Zveze tabornikov Slovenije, ki je omenjeni naziv prejela za projekt Obnovimo slovenske gozdove, Andreja Leniča. V začetku pogovora so strnili nekaj misli o tem, kako sami doživljajo prostovoljstvo in kje najdejo motivacijo za tovrstno delo.
‘Dobro se počutimo, ko to počnemo, lepo pa se počutimo tudi v družbi drugih prostovoljcev.’
‘Motiv je, da nekomu pomagamo, izboljšamo življenje, olajšamo okoliščine, ali pa nadgradimo kakovost življenja.’
‘Ja, greš tudi čez sebe, greš nekam, čeprav ti zmanjkuje časa za vse. Veš, da te bodo tam, kamor boš prišel, ljudje veseli. To obojestransko zadovoljstvo veliko pomeni.’
Prostovoljno delo s svojimi zgodbami vpliva tudi na razvoj osebnosti posameznika, ki se z njim ukvarja.
‘Predvsem utrdijo te te zadeve, vsaj moja izkušnja je taka. Začneš tudi ceniti tisto, kar imaš.’
V starostni skupini do 19 let je prejela naziv Naj prostovoljka Ema Trobentar iz Slovenske Bistrice na predlog Leo Kluba Slovenska Bistrica, in sicer za aktivno udejstvovanje v okviru Leo kluba Slovenska Bistrica. Ena izmed aktivnosti, ki izstopa, je njena ideja o Dnevu družin, ki je namenjen medgeneracijskemu povezovanju ter aktivnemu in kakovostnemu preživljanju prostega časa. Prav tako pa je aktivna tudi v okviru drugih organizacij in aktivno prispeva k gradnji boljše družbe. V minulem letu se je na spisku njenih aktivnosti znašlo zelo veliko različnih stvari.
‘Pravzaprav svojega dela ne vidim kot delo. To počneš, ker ti je všeč.’
V starostni skupini 20-30 let je prejela naziv Naj prostovoljka Nastja Maver iz Novega mesta na predlog Društva katoliških pedagogov Slovenije. Nastja je v okviru Društva katoliških pedagogov Slovenije aktivna v okviru programa človek za druge. V okviru programa izvaja prostovoljno delo v vrtcih, šolah in drugih ustanovah (Dom Janeza Levca in URI Soča). V letu 2014 je bila kot prostovoljka aktivna pri številnih organizacijah, kjer je opravljala različna prostovoljna dela: individualno delo z otroki, odraslimi, bila je spremljevalka na poletnih taborih, mentorica, izvajala je učno pomoč, vodila delavnice … Prostovoljstvo v njeno življenje vnaša najrazličnejše stvari.
‘Preprosto komaj čakam, da bom šla k tem ljudem, ki jih obiskujem, da jih bom videla. Če ne morem k njim zaradi različnih obveznosti, mi naše druženje zelo manjka.’
‘Strah me je bilo, kako bom te zgodbe nosila s seboj.’
V starostni skupini 20-30 let je prejel naziv Naj prostovoljec Amir Crnojevič iz Ljubljane na predlog Društva za otroke sveta. Amir je že več let aktiven v svojem lokalnem kot tudi mednarodnem okolju. Aktiven je v različnih organizacijah. V okviru Društva za otroke sveta je organiziral in odvodil mednarodni tabor v Gambiji. Prav tako pa je organiziral številne druge aktivnosti in bil prostovoljec pri različnih organizacijah.
‘Revščina ima v Afriki veliko več obrazov, kot bi si lahko mislili. Ljudje tam zares trpijo. Pomembno je tudi, da se prostovoljci na odhod ustrezno pripravijo, saj ko prideš tja, sledi hud kulturni šok.’
Ključno priznanje za kolektivno delo in naziv Naj prostovoljski projekt je prejel projekt Obnovimo slovenske gozdove, ki ga izvaja Zveza tabornikov Slovenije. Projekt je nastal kot izjemen odziv na katastrofalni žledolom lani februarja, poteka pa v sodelovanju z Zavodom za gozdove RS in drugimi partnerji. Namen projekta je ponovno pogozdovati tiste dele poškodovanega gozda, kjer po naravni poti to ni mogoče. V projekt je bilo vključenih 1600 prostovoljcev, ki so se pridružili akciji in zbrali sredstva za in posadili 50 000 sadik na skupno 23-ih lokacijah po Sloveniji in tako obnovili okrog 50 ha gozdov. V imenu Zveze tabornikov Slovenije se nam je v studiu pridružil Andrej Lenič, ki je pojasnil, da je projekt povezal zares ogromno število najrazličnejših ljudi.
‘Prvi rezultati so že vidni, vidi se, da so se drevesca dobro prijela, se navadila na zemljo.’
Za vso delo in prizadevanja se je v svojem govoru mladim prostovoljcem zahvalil tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je dejal, da je naša družba zaradi njih in njihovega dela boljša.
818 epizod
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V Gymnasiumu bomo govorili o dveh zelo zanimivih temah. Kljub temu, da se je šolsko leto že končalo, pa to še ne pomeni, da so se s tem končale tudi možnosti, da širite svoja znanja z različnih področij. Tako imate skozi vse poletje na voljo mnogo takšnih in drugačnih poletnih izobraževalnih šol in taborov, na katerih lahko združite prijetno s koristnim. Mi smo ta teden obiskali Poletno šolo kemijskih znanosti, ki bo še do petka potekala na ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. V drugem delu oddaje pa bomo v studiu Prvega gostili prejemnike letošnjih priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Te je Mladinski svet Slovenije pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja razglasil v ponedeljek. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja pa so podelili v treh starostnih skupinah, poleg posameznikom, pa so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
Mladinski svet Slovenije je pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v ponedeljek razglasil prejemnike priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja so podelili v treh starostnih skupinah. Poleg posameznikom so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico oziroma voditelja in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
V studiu Prvega smo gostili prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let Emo Trobentar, prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 30 let Nastjo Maver, prejemnika priznanja naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 30 let Amirja Crnojeviča in predstavnika Zveze tabornikov Slovenije, ki je omenjeni naziv prejela za projekt Obnovimo slovenske gozdove, Andreja Leniča. V začetku pogovora so strnili nekaj misli o tem, kako sami doživljajo prostovoljstvo in kje najdejo motivacijo za tovrstno delo.
‘Dobro se počutimo, ko to počnemo, lepo pa se počutimo tudi v družbi drugih prostovoljcev.’
‘Motiv je, da nekomu pomagamo, izboljšamo življenje, olajšamo okoliščine, ali pa nadgradimo kakovost življenja.’
‘Ja, greš tudi čez sebe, greš nekam, čeprav ti zmanjkuje časa za vse. Veš, da te bodo tam, kamor boš prišel, ljudje veseli. To obojestransko zadovoljstvo veliko pomeni.’
Prostovoljno delo s svojimi zgodbami vpliva tudi na razvoj osebnosti posameznika, ki se z njim ukvarja.
‘Predvsem utrdijo te te zadeve, vsaj moja izkušnja je taka. Začneš tudi ceniti tisto, kar imaš.’
V starostni skupini do 19 let je prejela naziv Naj prostovoljka Ema Trobentar iz Slovenske Bistrice na predlog Leo Kluba Slovenska Bistrica, in sicer za aktivno udejstvovanje v okviru Leo kluba Slovenska Bistrica. Ena izmed aktivnosti, ki izstopa, je njena ideja o Dnevu družin, ki je namenjen medgeneracijskemu povezovanju ter aktivnemu in kakovostnemu preživljanju prostega časa. Prav tako pa je aktivna tudi v okviru drugih organizacij in aktivno prispeva k gradnji boljše družbe. V minulem letu se je na spisku njenih aktivnosti znašlo zelo veliko različnih stvari.
‘Pravzaprav svojega dela ne vidim kot delo. To počneš, ker ti je všeč.’
V starostni skupini 20-30 let je prejela naziv Naj prostovoljka Nastja Maver iz Novega mesta na predlog Društva katoliških pedagogov Slovenije. Nastja je v okviru Društva katoliških pedagogov Slovenije aktivna v okviru programa človek za druge. V okviru programa izvaja prostovoljno delo v vrtcih, šolah in drugih ustanovah (Dom Janeza Levca in URI Soča). V letu 2014 je bila kot prostovoljka aktivna pri številnih organizacijah, kjer je opravljala različna prostovoljna dela: individualno delo z otroki, odraslimi, bila je spremljevalka na poletnih taborih, mentorica, izvajala je učno pomoč, vodila delavnice … Prostovoljstvo v njeno življenje vnaša najrazličnejše stvari.
‘Preprosto komaj čakam, da bom šla k tem ljudem, ki jih obiskujem, da jih bom videla. Če ne morem k njim zaradi različnih obveznosti, mi naše druženje zelo manjka.’
‘Strah me je bilo, kako bom te zgodbe nosila s seboj.’
V starostni skupini 20-30 let je prejel naziv Naj prostovoljec Amir Crnojevič iz Ljubljane na predlog Društva za otroke sveta. Amir je že več let aktiven v svojem lokalnem kot tudi mednarodnem okolju. Aktiven je v različnih organizacijah. V okviru Društva za otroke sveta je organiziral in odvodil mednarodni tabor v Gambiji. Prav tako pa je organiziral številne druge aktivnosti in bil prostovoljec pri različnih organizacijah.
‘Revščina ima v Afriki veliko več obrazov, kot bi si lahko mislili. Ljudje tam zares trpijo. Pomembno je tudi, da se prostovoljci na odhod ustrezno pripravijo, saj ko prideš tja, sledi hud kulturni šok.’
Ključno priznanje za kolektivno delo in naziv Naj prostovoljski projekt je prejel projekt Obnovimo slovenske gozdove, ki ga izvaja Zveza tabornikov Slovenije. Projekt je nastal kot izjemen odziv na katastrofalni žledolom lani februarja, poteka pa v sodelovanju z Zavodom za gozdove RS in drugimi partnerji. Namen projekta je ponovno pogozdovati tiste dele poškodovanega gozda, kjer po naravni poti to ni mogoče. V projekt je bilo vključenih 1600 prostovoljcev, ki so se pridružili akciji in zbrali sredstva za in posadili 50 000 sadik na skupno 23-ih lokacijah po Sloveniji in tako obnovili okrog 50 ha gozdov. V imenu Zveze tabornikov Slovenije se nam je v studiu pridružil Andrej Lenič, ki je pojasnil, da je projekt povezal zares ogromno število najrazličnejših ljudi.
‘Prvi rezultati so že vidni, vidi se, da so se drevesca dobro prijela, se navadila na zemljo.’
Za vso delo in prizadevanja se je v svojem govoru mladim prostovoljcem zahvalil tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je dejal, da je naša družba zaradi njih in njihovega dela boljša.
Danes smo v oddaji Gymnasiumrazpravljali o odnosih med dijaki in profesorji in o ocenjevanju v srednjih šolah. Kakšno avtoriteto imajo srednješolski profesorji? So še vedno strah in trepet? Res ocenjujejo le znanje ali so ocene tudi sredstvo discipliniranja? Lahko dijak, ki ima povprečne ocene, dobi tudi petico? O vsem tem smo govorili z dijaki in profesorjema Gimnazije Franca Miklošiča Ljutomer. V našem studiu so nas obiskali Mitja Marič – 3. letnik predšolska vzgoja, Rok Lajnšček – 3. letnik gimnazija, Meta Štuhec – 3. letnik gimnazija, Enja Zobarič – 3. letnik gimnazija, Živa Buzeti – 2. letnik gimnazija, Veronika Poštrak – 2. letnik gimnazija in Liljana Fajdiga – učiteljica nemščine in šolska svetovalna delavka ter Franc Čuš – učitelj zgodovine in geografije.
Muzikal Sen kresne noči je mladostna glasbena predelava najbolj priljubljene Shekespearove romantične komedije o ljubezni in zmešnjavah, ki jih lahko povzroča. Člani English Student Theatra, ki že več kot 25 let deluje na II. gimnazije Maribor, jo je seveda dodobra začinili s plesom, premišljeno scenografijo in glasbo (od sodobne popularne glasbe do izletov glasbeno preteklost). V petek pa bo premiera nove predstave še ene gledališke skupine, ki deluje na šoli, gledališča Gnosis: Pomladno prebujenje.
Mura je reka, ki jo tisti, ki izvirajo iz krajev ob njej, nosijo v imenu, srcu in duši. Tako je tudi nastal Ples ljubezni med valovi reke Mure, projekt dijakov Ekonomske šole Murska Sobota, ki so se idejno napajali tudi pri pesmi Ferija Lainščka. Priznani pesnik in pisatelj nam je skupaj z dijaki delal družbo v tokratnem Gymnasumu. Oddajo pripravlja in vodi Liana Buršič
Kako hitro se mladi zaljubijo, kaj jih pri drugemu človeku najbolj pritegne, kako naredijo prvi korak, kako pomemben je videz, koliko je pogovora v odnosu, kaj naredijo, če »zaškripa«, kako pomembna je spolnost, ali je prva ljubezen najbolj usodna? Kako mladi danes vstopajo v odnose in ljubezenska razmerja ter kaj od njih pričakujejo? O tem smo se pogovarjali z Lano, Polono, Lucijo, Saro, Davidom in Luko z ljubljanskih gimnazij, Metko, Vito, Emo, Barbaro in Vasjo iz Trbovelj ter s psihoterapevtko dr. Veroniko Podgoršek.
Šport pomaga graditi pozitivno osebnost, voljo, borbenost, moč, disciplino in pogum. Pri vseh vrhunskih športnikih je poleg nadarjenosti v prvi vrsti potrebno veliko trdega dela in odrekanja. Najboljšim med njimi uspe uspešno združiti šolske obveznosti in odlične športne rezultate. Koliko truda vložijo v treninge, kako se spopadajo s pritiski na tekmovanjih, kaj jim pomenijo dobri rezultati in kje najdejo vzpodbudo, ko ne gre vse tako, kot so si želeli – o vsem tem bo tekel pogovor v današnji oddaji Gymnasium z mladimi gosti, ki jim invalidnost ni vzela poguma za ukvarjanje s športom in voditeljico Tadejo Bizilj. V studio pridejo namiznotenisač Luka Trtnik, karateist Nik Sejdiji in plavalka Lucija Planinc, družbo pa nam bo delal tudi Aleksej Dolinšek, selektor kolesarske reprezentance. Prek telefona bomo potovali še na Severno Irsko in poklepetali s plesalcem Amirjem Alibabićem ter preverili, kako potekajo prve priprave na paraolimpijske igre pri smučarju Jerneju Slivniku.
Fake news. Lažne novice. Termin, ki se zadnje čase zelo pogosto pojavlja v svetovni pa tudi naši medijski krajini. So njeni ustvarjalci, novinarji, fotoreporterji in ostali še vredni zaupanja v očeh odjemalcev medijskih vsebin? Sta resnica in pravica še v njihovi službi? Je raziskovalno novinarstvo sploh še živo? Kaj je zares naloga medijev in novinarjev? O tem in ostalih vprašanjih v tokratnem Gymnasiumu z ustvarjalci PRESS krožka Gimnazije in srednje šole Rudolfa Maistra iz Kamnika. Avtorica in voditeljica oddaje je Liana Buršič
V pogovoru o dveh domovinah, selitvi v Evropo, šovih, v katerih iščejo talente, in ljubezni do glasbe smo podirali meje med Argentino in Slovenijo. Gosti v studiu: pevec Isaac Palma, zmagovalec 37. festivala Melodije morja in sonca, ter dijaki iz "umetniške" II. gimnazije Maribor.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Izjemnost je vedno v preseganju. Ustaljenega, povprečnega, navadnega. Gostje prvega Gymnasiuma v novem letu bodo zato mladi, ki so s svojimi dejanji presežkov pravo vodilo in bodrilo za vse nas. Prisluhnite svetovni mladinski šahovski prvakinji, zmagovalcu mednarodne olimpijade iz astronomije in astrofizike, 17 letni apneistki, ki se je na vdih potopila že 61 metrov globoko in izjemnima akrobatoma, dvojcu Flipping art. Veliko imajo ponuditi. Avtorica in voditeljica oddaje je Liana Buršič
V studiu Prvega gostimo mlade iz Celja, ki so se novembra vrnili z Mauritiusa, kjer so v štirih dneh opravili 90 kilometrov dolg pohod – odpravo v okviru projekta Mepi. Na poti so si sami postavljali šotore, si kuhali, se spopadali s komarji in žulji, a svojo nalogo odlično opravili. Mepi – mednarodno priznanje za mlade je namreč program, ki je namenjen temu, da mladi sprejemajo izzive in se udejstvujejo v prostovoljnih, športnih, kulturnih, intelektualnih in avanturističnih dejavnostih, pri tem pa spoznavajo sami sebe, gradijo svojo osebnost in se učijo vztrajnosti, odgovornosti in zaupanja v lastne spodobnosti. Pri mednarodni odpravi dijakov Srednje zdravstvene šole Celje na Mauritius torej ne gre za enkratno turistično potovanje v tujo deželo, temveč za piko na i večletnega učenja, napredovanja in prostovoljnega dela …
Na Gimnaziji Ravne na Koroškem že nekaj let deluje Filmski studio na gradu. Mladi skupaj s profesionalnimi filmskimi ustvarjalci pišejo in snemajo filme, se preizkušajo v igralstvu. Sodelujejo pa tudi na mednarodnih projektih, kot je Erasmus +, s čimer so Šolskemu centru Ravne na Koroškem prinesli Cmepiusovo nagrado jabolko kakovosti. Prisluhnite jim v oddaji Gymnasium.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Biti priden kot mravlja je kompliment. Biti nadležen kot mravlja pa graja. A kakor koli obračamo so mravlje naše spremljevalke v dobrem in slabem, predvsem pa žuželke z zelo izraženo razdelitvijo v kaste in delitvijo dela. Ta prilagoditev jim je omogočila, da so naselile skoraj vsa kopna na Zemlji in postale izredno številčne. O njih pa so Liani Buršič pripovedovali učenci 3. C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja ter Petra Hrovatin, vodnica in biologinja v ZOO-ju.
To, da so današnji mladostniki vse bolj spletni, ne pa tudi najbolj spretni, kar se varne in uravnotežene rabe tiče, je vse bolj vidno iz raziskav ter primerov vsakdana, ki kažejo kako zelo zasvojljiv je digitalni svet, ki vse bolj kvarno vpliva na resničnost življenja mladih, njihovo samopodobo in odnose. O spletni odvisnosti v debati z dijaki Gimnazije Kranj in psihologinjo Špelo Reš iz Logouta, centra pomoči pri prekomerni rabi interneta. Oddajo pripravlja in vodi Liana Buršič
Slovenija je čudovita dežela, koliko pa ste je pravzaprav že spoznali? Bi znali tujcu priporočiti še kaj drugega kot Bled in Piran? Odpravite se “mal na zrak” z istoimensko ekipo. Žan, Jaka in Kristjan se vozijo po Sloveniji in snemajo filmčke v katerih predstavljajo domače skrite lepote. Spoznajte ekipo Mal na zrak!
V tokratnem Gymnasiumu smo spoznavali drugačnost, spodbujali pogovor, skratka podirali meje med Slovenijo in Indijo. Gosti v studiu so mladi z različnih ljubljanskih gimnazij in študentka Sanskriti Kumar, ki se je leta 2005 v Maribor preselila iz Indije.
Kako je živeti v neotipljivem, neoprijemljivem, hitrem svetu, ki ne ponuja stalnosti, kjer je vse bolj kot ne hitro, minljivo, prazno in relativno? Ko vse spolzi skozi dlani in se ne moremo ničesar oprijeti? Kje mladi najdejo zatočišče, bazo in temelj? Kje iščejo resnico? Z mladimi v radijski oddaji Gymnasium!
Spoznajte svetovne prvake v hip hopu Artfex crew in mladinsko delegatko Združenih narodov Sabino Carli.
Ena najstarejših ljubljanskih šol je Gimnazija Ledina. Nekoč učiteljišče, ki so ga v šestdesetih letih prejšnjega stoletja preoblikovali v Gimnazijo pedagoške smeri, od leta 1992 pa Gimnazija Ledina. 17.500 dijakov je v 150 letih gulilo tamkajšnje klopi, in čeprav se je šolski sistem menjal, poslopje dograjevalo, je poslanstvo šole ostalo isto – splošna izobrazba. Iste so ostale tudi učilnice – s pomembno razliko: nekoč so morali dežurni učenci sami s premogom zakuriti peči v učilnicah, danes imajo mladi povsem drugačne skrbi. Z nekdanjimi dijaki bomo obujali spomine, z zdajšnjimi pa govorili o Ledini, o pripadnosti šoli, o srednješolskem obdobju v življenju posameznika in o obeležitvi 150-letnice šole.
Neveljaven email naslov