Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Gymnasiumu bomo govorili o dveh zelo zanimivih temah. Kljub temu, da se je šolsko leto že končalo, pa to še ne pomeni, da so se s tem končale tudi možnosti, da širite svoja znanja z različnih področij. Tako imate skozi vse poletje na voljo mnogo takšnih in drugačnih poletnih izobraževalnih šol in taborov, na katerih lahko združite prijetno s koristnim. Mi smo ta teden obiskali Poletno šolo kemijskih znanosti, ki bo še do petka potekala na ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. V drugem delu oddaje pa bomo v studiu Prvega gostili prejemnike letošnjih priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Te je Mladinski svet Slovenije pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja razglasil v ponedeljek. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja pa so podelili v treh starostnih skupinah, poleg posameznikom, pa so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
Mladinski svet Slovenije je pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v ponedeljek razglasil prejemnike priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja so podelili v treh starostnih skupinah. Poleg posameznikom so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico oziroma voditelja in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
V studiu Prvega smo gostili prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let Emo Trobentar, prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 30 let Nastjo Maver, prejemnika priznanja naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 30 let Amirja Crnojeviča in predstavnika Zveze tabornikov Slovenije, ki je omenjeni naziv prejela za projekt Obnovimo slovenske gozdove, Andreja Leniča. V začetku pogovora so strnili nekaj misli o tem, kako sami doživljajo prostovoljstvo in kje najdejo motivacijo za tovrstno delo.
‘Dobro se počutimo, ko to počnemo, lepo pa se počutimo tudi v družbi drugih prostovoljcev.’
‘Motiv je, da nekomu pomagamo, izboljšamo življenje, olajšamo okoliščine, ali pa nadgradimo kakovost življenja.’
‘Ja, greš tudi čez sebe, greš nekam, čeprav ti zmanjkuje časa za vse. Veš, da te bodo tam, kamor boš prišel, ljudje veseli. To obojestransko zadovoljstvo veliko pomeni.’
Prostovoljno delo s svojimi zgodbami vpliva tudi na razvoj osebnosti posameznika, ki se z njim ukvarja.
‘Predvsem utrdijo te te zadeve, vsaj moja izkušnja je taka. Začneš tudi ceniti tisto, kar imaš.’
V starostni skupini do 19 let je prejela naziv Naj prostovoljka Ema Trobentar iz Slovenske Bistrice na predlog Leo Kluba Slovenska Bistrica, in sicer za aktivno udejstvovanje v okviru Leo kluba Slovenska Bistrica. Ena izmed aktivnosti, ki izstopa, je njena ideja o Dnevu družin, ki je namenjen medgeneracijskemu povezovanju ter aktivnemu in kakovostnemu preživljanju prostega časa. Prav tako pa je aktivna tudi v okviru drugih organizacij in aktivno prispeva k gradnji boljše družbe. V minulem letu se je na spisku njenih aktivnosti znašlo zelo veliko različnih stvari.
‘Pravzaprav svojega dela ne vidim kot delo. To počneš, ker ti je všeč.’
V starostni skupini 20-30 let je prejela naziv Naj prostovoljka Nastja Maver iz Novega mesta na predlog Društva katoliških pedagogov Slovenije. Nastja je v okviru Društva katoliških pedagogov Slovenije aktivna v okviru programa človek za druge. V okviru programa izvaja prostovoljno delo v vrtcih, šolah in drugih ustanovah (Dom Janeza Levca in URI Soča). V letu 2014 je bila kot prostovoljka aktivna pri številnih organizacijah, kjer je opravljala različna prostovoljna dela: individualno delo z otroki, odraslimi, bila je spremljevalka na poletnih taborih, mentorica, izvajala je učno pomoč, vodila delavnice … Prostovoljstvo v njeno življenje vnaša najrazličnejše stvari.
‘Preprosto komaj čakam, da bom šla k tem ljudem, ki jih obiskujem, da jih bom videla. Če ne morem k njim zaradi različnih obveznosti, mi naše druženje zelo manjka.’
‘Strah me je bilo, kako bom te zgodbe nosila s seboj.’
V starostni skupini 20-30 let je prejel naziv Naj prostovoljec Amir Crnojevič iz Ljubljane na predlog Društva za otroke sveta. Amir je že več let aktiven v svojem lokalnem kot tudi mednarodnem okolju. Aktiven je v različnih organizacijah. V okviru Društva za otroke sveta je organiziral in odvodil mednarodni tabor v Gambiji. Prav tako pa je organiziral številne druge aktivnosti in bil prostovoljec pri različnih organizacijah.
‘Revščina ima v Afriki veliko več obrazov, kot bi si lahko mislili. Ljudje tam zares trpijo. Pomembno je tudi, da se prostovoljci na odhod ustrezno pripravijo, saj ko prideš tja, sledi hud kulturni šok.’
Ključno priznanje za kolektivno delo in naziv Naj prostovoljski projekt je prejel projekt Obnovimo slovenske gozdove, ki ga izvaja Zveza tabornikov Slovenije. Projekt je nastal kot izjemen odziv na katastrofalni žledolom lani februarja, poteka pa v sodelovanju z Zavodom za gozdove RS in drugimi partnerji. Namen projekta je ponovno pogozdovati tiste dele poškodovanega gozda, kjer po naravni poti to ni mogoče. V projekt je bilo vključenih 1600 prostovoljcev, ki so se pridružili akciji in zbrali sredstva za in posadili 50 000 sadik na skupno 23-ih lokacijah po Sloveniji in tako obnovili okrog 50 ha gozdov. V imenu Zveze tabornikov Slovenije se nam je v studiu pridružil Andrej Lenič, ki je pojasnil, da je projekt povezal zares ogromno število najrazličnejših ljudi.
‘Prvi rezultati so že vidni, vidi se, da so se drevesca dobro prijela, se navadila na zemljo.’
Za vso delo in prizadevanja se je v svojem govoru mladim prostovoljcem zahvalil tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je dejal, da je naša družba zaradi njih in njihovega dela boljša.
818 epizod
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V Gymnasiumu bomo govorili o dveh zelo zanimivih temah. Kljub temu, da se je šolsko leto že končalo, pa to še ne pomeni, da so se s tem končale tudi možnosti, da širite svoja znanja z različnih področij. Tako imate skozi vse poletje na voljo mnogo takšnih in drugačnih poletnih izobraževalnih šol in taborov, na katerih lahko združite prijetno s koristnim. Mi smo ta teden obiskali Poletno šolo kemijskih znanosti, ki bo še do petka potekala na ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. V drugem delu oddaje pa bomo v studiu Prvega gostili prejemnike letošnjih priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Te je Mladinski svet Slovenije pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja razglasil v ponedeljek. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja pa so podelili v treh starostnih skupinah, poleg posameznikom, pa so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
Mladinski svet Slovenije je pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v ponedeljek razglasil prejemnike priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja so podelili v treh starostnih skupinah. Poleg posameznikom so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico oziroma voditelja in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
V studiu Prvega smo gostili prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let Emo Trobentar, prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 30 let Nastjo Maver, prejemnika priznanja naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 30 let Amirja Crnojeviča in predstavnika Zveze tabornikov Slovenije, ki je omenjeni naziv prejela za projekt Obnovimo slovenske gozdove, Andreja Leniča. V začetku pogovora so strnili nekaj misli o tem, kako sami doživljajo prostovoljstvo in kje najdejo motivacijo za tovrstno delo.
‘Dobro se počutimo, ko to počnemo, lepo pa se počutimo tudi v družbi drugih prostovoljcev.’
‘Motiv je, da nekomu pomagamo, izboljšamo življenje, olajšamo okoliščine, ali pa nadgradimo kakovost življenja.’
‘Ja, greš tudi čez sebe, greš nekam, čeprav ti zmanjkuje časa za vse. Veš, da te bodo tam, kamor boš prišel, ljudje veseli. To obojestransko zadovoljstvo veliko pomeni.’
Prostovoljno delo s svojimi zgodbami vpliva tudi na razvoj osebnosti posameznika, ki se z njim ukvarja.
‘Predvsem utrdijo te te zadeve, vsaj moja izkušnja je taka. Začneš tudi ceniti tisto, kar imaš.’
V starostni skupini do 19 let je prejela naziv Naj prostovoljka Ema Trobentar iz Slovenske Bistrice na predlog Leo Kluba Slovenska Bistrica, in sicer za aktivno udejstvovanje v okviru Leo kluba Slovenska Bistrica. Ena izmed aktivnosti, ki izstopa, je njena ideja o Dnevu družin, ki je namenjen medgeneracijskemu povezovanju ter aktivnemu in kakovostnemu preživljanju prostega časa. Prav tako pa je aktivna tudi v okviru drugih organizacij in aktivno prispeva k gradnji boljše družbe. V minulem letu se je na spisku njenih aktivnosti znašlo zelo veliko različnih stvari.
‘Pravzaprav svojega dela ne vidim kot delo. To počneš, ker ti je všeč.’
V starostni skupini 20-30 let je prejela naziv Naj prostovoljka Nastja Maver iz Novega mesta na predlog Društva katoliških pedagogov Slovenije. Nastja je v okviru Društva katoliških pedagogov Slovenije aktivna v okviru programa človek za druge. V okviru programa izvaja prostovoljno delo v vrtcih, šolah in drugih ustanovah (Dom Janeza Levca in URI Soča). V letu 2014 je bila kot prostovoljka aktivna pri številnih organizacijah, kjer je opravljala različna prostovoljna dela: individualno delo z otroki, odraslimi, bila je spremljevalka na poletnih taborih, mentorica, izvajala je učno pomoč, vodila delavnice … Prostovoljstvo v njeno življenje vnaša najrazličnejše stvari.
‘Preprosto komaj čakam, da bom šla k tem ljudem, ki jih obiskujem, da jih bom videla. Če ne morem k njim zaradi različnih obveznosti, mi naše druženje zelo manjka.’
‘Strah me je bilo, kako bom te zgodbe nosila s seboj.’
V starostni skupini 20-30 let je prejel naziv Naj prostovoljec Amir Crnojevič iz Ljubljane na predlog Društva za otroke sveta. Amir je že več let aktiven v svojem lokalnem kot tudi mednarodnem okolju. Aktiven je v različnih organizacijah. V okviru Društva za otroke sveta je organiziral in odvodil mednarodni tabor v Gambiji. Prav tako pa je organiziral številne druge aktivnosti in bil prostovoljec pri različnih organizacijah.
‘Revščina ima v Afriki veliko več obrazov, kot bi si lahko mislili. Ljudje tam zares trpijo. Pomembno je tudi, da se prostovoljci na odhod ustrezno pripravijo, saj ko prideš tja, sledi hud kulturni šok.’
Ključno priznanje za kolektivno delo in naziv Naj prostovoljski projekt je prejel projekt Obnovimo slovenske gozdove, ki ga izvaja Zveza tabornikov Slovenije. Projekt je nastal kot izjemen odziv na katastrofalni žledolom lani februarja, poteka pa v sodelovanju z Zavodom za gozdove RS in drugimi partnerji. Namen projekta je ponovno pogozdovati tiste dele poškodovanega gozda, kjer po naravni poti to ni mogoče. V projekt je bilo vključenih 1600 prostovoljcev, ki so se pridružili akciji in zbrali sredstva za in posadili 50 000 sadik na skupno 23-ih lokacijah po Sloveniji in tako obnovili okrog 50 ha gozdov. V imenu Zveze tabornikov Slovenije se nam je v studiu pridružil Andrej Lenič, ki je pojasnil, da je projekt povezal zares ogromno število najrazličnejših ljudi.
‘Prvi rezultati so že vidni, vidi se, da so se drevesca dobro prijela, se navadila na zemljo.’
Za vso delo in prizadevanja se je v svojem govoru mladim prostovoljcem zahvalil tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je dejal, da je naša družba zaradi njih in njihovega dela boljša.
“Vse srečne družine so si podobne, vsaka nesrečna družina pa je nesrečna po svoje.” L. N. Tolstoj Tolstojev citat je tema letošnjega maturitetnega eseja, v katerem bodo mladi pisali in razmišljali o dveh romanih. To sta: Ločil bom peno od valov Ferija Fainščka in Ana Karenina Leva Nikolajeviča Tolstoja. Kako nesrečna in zakaj je junakinja romana Ferija Lainščka Ločil bom peno od valov? In kako se usoda te junakinje razlikuje od usode Ane Karenine? To se bomo vprašali v prvi oddaji, ki jo na prvem posvečamo letošnjemu maturitetnemu eseju, točneje romanu Ločil bom peno od valov. Kdo je Elica Sreš, kakšne vrednote ima, kako se te razlikujejo od vrednot njenega moža? Dali vam bomo kakšen nasvet, kako pisati esej, vas opozorili na pomembne dogodke iz romana, poudarili teme in vprašanja, ki nam jih roman zastavlja. To bomo naredili s pomočjo naših gostov: profesorice slovenščine na Gimnaziji Šentvid Irene Velikonja in četrtošolcev te gimnazije Katarine Vidmar, Lare Pančur, Davida Berdajsa in Andreja Špenka, slišali pa bomo tudi avtorja romana Ferija Lainščka.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Razvoj evropske zunanje politike se zaradi nemirnega obdobja, v katerem se nahajamo, srečuje z novimi izzivi. Je Evropska unija še tako imenovani svetovni mirovni posrednik, h kateremu centru moči bi se morala obrniti in kakšna naj bo njena gospodarska politika glede tretjih držav? To je le nekaj vprašanj, ki smo jih z dijaki Gimnazije Novo mesto in dijaki Gimnazije Murska Sobota osvetlili tokrat.
Za nami je prva polfinalna oddaja. Z dijaki I. gimnazije v Celju in z dijakiGimnazije Franca Miklošiča Ljutomer smo razmišljali o sedanjih in prihodnjih razmerah na notranjih in zunanjih mejah Evropske unije. Ali Schengen še deluje in kakšen je odziv Evropskega parlamenta na razvoj politike upravljanja zunanjih meja? Bo Evropa premagala strah in delitve, ki jo delijo? Glas za najboljšo ekipo lahko oddate na Facebook profilu Program za mlade.
Informativni dnevi so mimo, rok za prijavo na želeni študij pa že poteka. Ena izmed fakultet, kjer imajo vsako leto kandidatov vedno preveč, kot je prostih mest, je Akademija za gledališče, radio, film in televizijo. Razpisuje namreč 34 študijskih mest, od tega 12 za dramsko igro, na informativnih dnevih pa se je o njihovem študiju zanimalo več kot 300 mladih. Zanimanja za gledališče, režijo in film je torej veliko. Zakaj želijo mladi postati igralci, kakšne so njihove dozdajšnje izkušnje z nastopanjem in igranjem? Da bi mladi izvedeli, kaj od človeka zahteva igralski poklic, bo mladim v studiu družbo delal priznan slovenski igralec Klemen Janežič, član SNG Drama, lutkar, koreograf in junak televizijske nadaljevanke Usodno vino.
V dneh, ko se o nadaljevanju šolanja odločajo devetošolci in dijaki 4. letnikov, je pomembna odločitev tudi pred tistimi dijaki, ki bi radi študirali v tujini. Vrata na tuje univerze jim odpira mednarodna matura, ki jo izvajajo le tri slovenske srednje šole, dijaki, ki se odločijo zanjo, pa se morajo na te šole prepisati po končanem 2. letniku. Katere so prednosti in slabosti mednarodne mature, kakšen je predmetnik, kako zahteven pouk, kam se dijaki lahko vpišejo s končano mednarodno maturo ter kakšne štipendije so jim na voljo za študij v tujini, pa v tokratnem Gymnasiumu, ki ga pripravlja Andreja Gradišar.
V zadnji oddaji drugega kroga bomo z dijaki Gimnazije Murska Sóbota in dijaki Gimnazije Moste govorili o krožni ekonomiji. Ta novi model se od tradicionalnega pogleda na gospodarstvo razlikuje v tem, da stremi k ponovni uporabi surovin in išče načine, kako s pomočjo tega količino odpadnega materiala zmanjšati na minimum, velik potencial pa predstavlja tudi na področju inovacij in odpiranja novih delovnih mest. Kot po navadi bomo poklicali v Evropski parlament, tokrat bosta z nami poslanka Patricija Šulin in poslanec Franc Bogovič.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Med seboj sta se pomerili ekipi Prve gimnazije v Mariboru in Gimnazije Franca Miklošiča Ljutomer.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Resnico o islamu in aktualnem dogajanju v svetu (in doma) smo iskali s poznavalcem sociologije religije in mednarodnih odnosov dr. Primožem Šterbencem. Besedo so dobili tudi mladi, ki so povedali svoje mnenje in našemu gostu z Univerze na Primorskem zastavljali vprašanja. V odkritem pogovoru smo poskusili razkriti širši kontekst aktualnih in največkrat negativnih dogodkov, povezanih z islamom, ki zadnje čase zapolnjujejo svetovne medije.
Resnico o islamu in aktualnem dogajanju v svetu (in doma) smo iskali s poznavalcem sociologije religije in mednarodnih odnosov dr. Primožem Šterbencem. Besedo so dobili tudi mladi, ki so povedali svoje mnenje in našemu gostu z Univerze na Primorskem zastavljali vprašanja. V odkritem pogovoru smo poskusili razkriti širši kontekst aktualnih in največkrat negativnih dogodkov, povezanih z islamom, ki zadnje čase zapolnjujejo svetovne medije.
V zadnji oddaji Gymnasium se nam bodo v studiu pridružile zmagovalke lanskoletne tekmovalne oddaje v radijski improvizaciji Improklet. Dekleta bodo improvizirala na predloge poslušalcev, povedala kaj se jim je dogajalu v letu 2015 in izbrala gasbo, ki jih je najbolj navdušila v skoraj končanem letu. Poslušajte in sodelujte v oddaji Gymnasium!
V zadnji oddaji prvega kroga našega evropskega projekta Gymnasium.eu sta se pomerili ekipi Šolskega centra Nova Gorica: Srednje ekonomske in trgovske šole in Gimnazije Moste.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Kolikokrat se v trgovini, preden kupite novo oblačilo ali najnovejši mobilni telefon, vprašate, ali ga res potrebujete ali pa z njim samo izpolnjujete svojo potrebo po kopičenju stvari? Se pozanimate, kako je bil izdelan in kam bo šel, ko ga ne boste več potrebovali? V času, ko so učinki neodgovornega ravnanja človeka vse bolj vidni v okolju, so to zagotovo vprašanja, ki bi si jih morali postaviti pred prav vsakim nakupom. O odgovornem potrošništvu bomo z mladimi razmišljali v tokratnem Gymnasiumu, ko bomo poskušali ugotoviti, ali imamo na voljo dovolj informacij o izvoru izdelkov, ki jih kupujemo, kdo nas nagovarja k stalnemu kopičenju ter kakšna je resnična cena našega lagodnega življenja. Vodi Andreja Gradišar.
V oddaji Gymnasium. eu sta se pomerili ekipi Gimnazije Novo mesto in SVŠGL - Umetniške gimnazije.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Gosti oddaje so bili mladi, ki so sodelovali na 30. državnem tekmovanju iz logike in na 13. lingvistični olimpijadi. Pogovarjali smo se o tem, kdaj so se začeli ukvarjati z logiko, kako jim je šlo na tekmovanju, kako sta povezani lingvistika in logika, kakšne naloge rešujejo in kako se sami odločajo - prisluhnejo srcu ali glavi? Logični izziv pa smo zastavili tudi poslušalcem.
Neveljaven email naslov