Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Gymnasiumu bomo govorili o dveh zelo zanimivih temah. Kljub temu, da se je šolsko leto že končalo, pa to še ne pomeni, da so se s tem končale tudi možnosti, da širite svoja znanja z različnih področij. Tako imate skozi vse poletje na voljo mnogo takšnih in drugačnih poletnih izobraževalnih šol in taborov, na katerih lahko združite prijetno s koristnim. Mi smo ta teden obiskali Poletno šolo kemijskih znanosti, ki bo še do petka potekala na ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. V drugem delu oddaje pa bomo v studiu Prvega gostili prejemnike letošnjih priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Te je Mladinski svet Slovenije pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja razglasil v ponedeljek. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja pa so podelili v treh starostnih skupinah, poleg posameznikom, pa so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
Mladinski svet Slovenije je pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v ponedeljek razglasil prejemnike priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja so podelili v treh starostnih skupinah. Poleg posameznikom so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico oziroma voditelja in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
V studiu Prvega smo gostili prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let Emo Trobentar, prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 30 let Nastjo Maver, prejemnika priznanja naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 30 let Amirja Crnojeviča in predstavnika Zveze tabornikov Slovenije, ki je omenjeni naziv prejela za projekt Obnovimo slovenske gozdove, Andreja Leniča. V začetku pogovora so strnili nekaj misli o tem, kako sami doživljajo prostovoljstvo in kje najdejo motivacijo za tovrstno delo.
‘Dobro se počutimo, ko to počnemo, lepo pa se počutimo tudi v družbi drugih prostovoljcev.’
‘Motiv je, da nekomu pomagamo, izboljšamo življenje, olajšamo okoliščine, ali pa nadgradimo kakovost življenja.’
‘Ja, greš tudi čez sebe, greš nekam, čeprav ti zmanjkuje časa za vse. Veš, da te bodo tam, kamor boš prišel, ljudje veseli. To obojestransko zadovoljstvo veliko pomeni.’
Prostovoljno delo s svojimi zgodbami vpliva tudi na razvoj osebnosti posameznika, ki se z njim ukvarja.
‘Predvsem utrdijo te te zadeve, vsaj moja izkušnja je taka. Začneš tudi ceniti tisto, kar imaš.’
V starostni skupini do 19 let je prejela naziv Naj prostovoljka Ema Trobentar iz Slovenske Bistrice na predlog Leo Kluba Slovenska Bistrica, in sicer za aktivno udejstvovanje v okviru Leo kluba Slovenska Bistrica. Ena izmed aktivnosti, ki izstopa, je njena ideja o Dnevu družin, ki je namenjen medgeneracijskemu povezovanju ter aktivnemu in kakovostnemu preživljanju prostega časa. Prav tako pa je aktivna tudi v okviru drugih organizacij in aktivno prispeva k gradnji boljše družbe. V minulem letu se je na spisku njenih aktivnosti znašlo zelo veliko različnih stvari.
‘Pravzaprav svojega dela ne vidim kot delo. To počneš, ker ti je všeč.’
V starostni skupini 20-30 let je prejela naziv Naj prostovoljka Nastja Maver iz Novega mesta na predlog Društva katoliških pedagogov Slovenije. Nastja je v okviru Društva katoliških pedagogov Slovenije aktivna v okviru programa človek za druge. V okviru programa izvaja prostovoljno delo v vrtcih, šolah in drugih ustanovah (Dom Janeza Levca in URI Soča). V letu 2014 je bila kot prostovoljka aktivna pri številnih organizacijah, kjer je opravljala različna prostovoljna dela: individualno delo z otroki, odraslimi, bila je spremljevalka na poletnih taborih, mentorica, izvajala je učno pomoč, vodila delavnice … Prostovoljstvo v njeno življenje vnaša najrazličnejše stvari.
‘Preprosto komaj čakam, da bom šla k tem ljudem, ki jih obiskujem, da jih bom videla. Če ne morem k njim zaradi različnih obveznosti, mi naše druženje zelo manjka.’
‘Strah me je bilo, kako bom te zgodbe nosila s seboj.’
V starostni skupini 20-30 let je prejel naziv Naj prostovoljec Amir Crnojevič iz Ljubljane na predlog Društva za otroke sveta. Amir je že več let aktiven v svojem lokalnem kot tudi mednarodnem okolju. Aktiven je v različnih organizacijah. V okviru Društva za otroke sveta je organiziral in odvodil mednarodni tabor v Gambiji. Prav tako pa je organiziral številne druge aktivnosti in bil prostovoljec pri različnih organizacijah.
‘Revščina ima v Afriki veliko več obrazov, kot bi si lahko mislili. Ljudje tam zares trpijo. Pomembno je tudi, da se prostovoljci na odhod ustrezno pripravijo, saj ko prideš tja, sledi hud kulturni šok.’
Ključno priznanje za kolektivno delo in naziv Naj prostovoljski projekt je prejel projekt Obnovimo slovenske gozdove, ki ga izvaja Zveza tabornikov Slovenije. Projekt je nastal kot izjemen odziv na katastrofalni žledolom lani februarja, poteka pa v sodelovanju z Zavodom za gozdove RS in drugimi partnerji. Namen projekta je ponovno pogozdovati tiste dele poškodovanega gozda, kjer po naravni poti to ni mogoče. V projekt je bilo vključenih 1600 prostovoljcev, ki so se pridružili akciji in zbrali sredstva za in posadili 50 000 sadik na skupno 23-ih lokacijah po Sloveniji in tako obnovili okrog 50 ha gozdov. V imenu Zveze tabornikov Slovenije se nam je v studiu pridružil Andrej Lenič, ki je pojasnil, da je projekt povezal zares ogromno število najrazličnejših ljudi.
‘Prvi rezultati so že vidni, vidi se, da so se drevesca dobro prijela, se navadila na zemljo.’
Za vso delo in prizadevanja se je v svojem govoru mladim prostovoljcem zahvalil tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je dejal, da je naša družba zaradi njih in njihovega dela boljša.
818 epizod
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V Gymnasiumu bomo govorili o dveh zelo zanimivih temah. Kljub temu, da se je šolsko leto že končalo, pa to še ne pomeni, da so se s tem končale tudi možnosti, da širite svoja znanja z različnih področij. Tako imate skozi vse poletje na voljo mnogo takšnih in drugačnih poletnih izobraževalnih šol in taborov, na katerih lahko združite prijetno s koristnim. Mi smo ta teden obiskali Poletno šolo kemijskih znanosti, ki bo še do petka potekala na ljubljanski Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo. V drugem delu oddaje pa bomo v studiu Prvega gostili prejemnike letošnjih priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Te je Mladinski svet Slovenije pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja razglasil v ponedeljek. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja pa so podelili v treh starostnih skupinah, poleg posameznikom, pa so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
Mladinski svet Slovenije je pod častnim pokroviteljstvom predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v ponedeljek razglasil prejemnike priznanj v natečaju Prostovoljec leta 2014. Letos sta na natečaj prispeli 202 prijavi, priznanja so podelili v treh starostnih skupinah. Poleg posameznikom so priznanja podelili še za naj prostovoljski projekt, naj mladinski projekt, naj mladinsko voditeljico oziroma voditelja in priznanje za posebne dosežke na mladinskem področju.
V studiu Prvega smo gostili prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini do 19 let Emo Trobentar, prejemnico priznanja naj prostovoljka v starostni skupini od 20 do 30 let Nastjo Maver, prejemnika priznanja naj prostovoljec v starostni skupini od 20 do 30 let Amirja Crnojeviča in predstavnika Zveze tabornikov Slovenije, ki je omenjeni naziv prejela za projekt Obnovimo slovenske gozdove, Andreja Leniča. V začetku pogovora so strnili nekaj misli o tem, kako sami doživljajo prostovoljstvo in kje najdejo motivacijo za tovrstno delo.
‘Dobro se počutimo, ko to počnemo, lepo pa se počutimo tudi v družbi drugih prostovoljcev.’
‘Motiv je, da nekomu pomagamo, izboljšamo življenje, olajšamo okoliščine, ali pa nadgradimo kakovost življenja.’
‘Ja, greš tudi čez sebe, greš nekam, čeprav ti zmanjkuje časa za vse. Veš, da te bodo tam, kamor boš prišel, ljudje veseli. To obojestransko zadovoljstvo veliko pomeni.’
Prostovoljno delo s svojimi zgodbami vpliva tudi na razvoj osebnosti posameznika, ki se z njim ukvarja.
‘Predvsem utrdijo te te zadeve, vsaj moja izkušnja je taka. Začneš tudi ceniti tisto, kar imaš.’
V starostni skupini do 19 let je prejela naziv Naj prostovoljka Ema Trobentar iz Slovenske Bistrice na predlog Leo Kluba Slovenska Bistrica, in sicer za aktivno udejstvovanje v okviru Leo kluba Slovenska Bistrica. Ena izmed aktivnosti, ki izstopa, je njena ideja o Dnevu družin, ki je namenjen medgeneracijskemu povezovanju ter aktivnemu in kakovostnemu preživljanju prostega časa. Prav tako pa je aktivna tudi v okviru drugih organizacij in aktivno prispeva k gradnji boljše družbe. V minulem letu se je na spisku njenih aktivnosti znašlo zelo veliko različnih stvari.
‘Pravzaprav svojega dela ne vidim kot delo. To počneš, ker ti je všeč.’
V starostni skupini 20-30 let je prejela naziv Naj prostovoljka Nastja Maver iz Novega mesta na predlog Društva katoliških pedagogov Slovenije. Nastja je v okviru Društva katoliških pedagogov Slovenije aktivna v okviru programa človek za druge. V okviru programa izvaja prostovoljno delo v vrtcih, šolah in drugih ustanovah (Dom Janeza Levca in URI Soča). V letu 2014 je bila kot prostovoljka aktivna pri številnih organizacijah, kjer je opravljala različna prostovoljna dela: individualno delo z otroki, odraslimi, bila je spremljevalka na poletnih taborih, mentorica, izvajala je učno pomoč, vodila delavnice … Prostovoljstvo v njeno življenje vnaša najrazličnejše stvari.
‘Preprosto komaj čakam, da bom šla k tem ljudem, ki jih obiskujem, da jih bom videla. Če ne morem k njim zaradi različnih obveznosti, mi naše druženje zelo manjka.’
‘Strah me je bilo, kako bom te zgodbe nosila s seboj.’
V starostni skupini 20-30 let je prejel naziv Naj prostovoljec Amir Crnojevič iz Ljubljane na predlog Društva za otroke sveta. Amir je že več let aktiven v svojem lokalnem kot tudi mednarodnem okolju. Aktiven je v različnih organizacijah. V okviru Društva za otroke sveta je organiziral in odvodil mednarodni tabor v Gambiji. Prav tako pa je organiziral številne druge aktivnosti in bil prostovoljec pri različnih organizacijah.
‘Revščina ima v Afriki veliko več obrazov, kot bi si lahko mislili. Ljudje tam zares trpijo. Pomembno je tudi, da se prostovoljci na odhod ustrezno pripravijo, saj ko prideš tja, sledi hud kulturni šok.’
Ključno priznanje za kolektivno delo in naziv Naj prostovoljski projekt je prejel projekt Obnovimo slovenske gozdove, ki ga izvaja Zveza tabornikov Slovenije. Projekt je nastal kot izjemen odziv na katastrofalni žledolom lani februarja, poteka pa v sodelovanju z Zavodom za gozdove RS in drugimi partnerji. Namen projekta je ponovno pogozdovati tiste dele poškodovanega gozda, kjer po naravni poti to ni mogoče. V projekt je bilo vključenih 1600 prostovoljcev, ki so se pridružili akciji in zbrali sredstva za in posadili 50 000 sadik na skupno 23-ih lokacijah po Sloveniji in tako obnovili okrog 50 ha gozdov. V imenu Zveze tabornikov Slovenije se nam je v studiu pridružil Andrej Lenič, ki je pojasnil, da je projekt povezal zares ogromno število najrazličnejših ljudi.
‘Prvi rezultati so že vidni, vidi se, da so se drevesca dobro prijela, se navadila na zemljo.’
Za vso delo in prizadevanja se je v svojem govoru mladim prostovoljcem zahvalil tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor, ki je dejal, da je naša družba zaradi njih in njihovega dela boljša.
V tokratnem Gymnasiumu bomo govorili o sintetičnih drogah. Na črnem trgu naj bi bile te marsikdaj žal preveč lahko dostopne, celo več, nekatere med njimi sploh še niso prepovedane. Zato bomo v naš studio povabili sodelavce združenja DrogArt, s katerimi bomo predstavili problematiko sintetičnih drog, njihov vpliv na uživalčevo telo ter povedali, kaj storiti v primeru, da nekdo drogo vzame, nato pa mu zaradi tega postane slabo. Seveda pa bo glavna nit pogovora preventiva in kako se sintetičnim drogam v kar najširšem loku izogniti. Več pa v sredo po dvajseti na Prvem. Pripravlja Aleš Ogrin.
V tokratni oddaji Gymnasium bomo skupaj z dijaki Gimnazije Vič praznovali dan državnosti. Predstavili bomo pogled srednješolcev na današnjo Slovenijo in kaj si mislijo o samem osamosvajanju Slovenije, saj nihče izmed naših sogovornikov takrat sploh še ni bil rojen. Skupaj bomo predstavili in ocenili slovenske državne simbole, se pogovarjali o tem, kaj vse bi bili mladi za državo pripravljeni storiti in ali mislijo, da je Slovenija dolgoročno na pravi poti. Zanimivo, naši sogovorniki so jo ocenili kot najstnico, ki se mora le še nekoliko zresniti. Oddajo vodi Aleš Ogrin.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Z dijaki Gimnazije Celje - Center, ki so bili zmagovalci naše oddaje Gymnasium.eu, sta se Nadia Petauer in Aleš Ogrin odpravila na nagradno strokovno ekskurzijo v Evropski parlament v Strasbourg. Poleg zmagovalne ekipe so šli z njimi tudi člani šolskega debatnega krožka. Prvi dan so prespali v nemškem Ulmu, kjer so si ogledali najvišjo cerkev na svetu (161 m) in na hitro spoznali mesto, nato pa je sledil odhod v francoski Strasbourg. Tudi tam so si ogledali katedralo in spoznali to zares lepo in življenja polno mesto. Po noči v hotelu je naslednji dan sledil obisk Evropskega parlamenta in sodelovanje v projektu Euro scola, ki je nekakšna različica našega Otroškega parlamenta. Tam so dijaki Gimnazije Celje - Center pokazali, zakaj so zmagali v projektu Gymnasium.eu, saj so s svojim znanjem in argumenti uspešno zagovarjali stališča projekta, katerega so zastopali. Galerija slik, ki je nastala na ekskurziji, je na ogled na FB program za mlade: https://www.facebook.com/media/set/?set=a.733268866724367.1073741936.337331732984751&type=1
Pred bližajočimi se evropskimi volitvami, ki bodo v Sloveniji izvedene 25. maja, bomo tokrat neše znanje o evropskih temah širili s pogovorom o projektu EU SI TI. V projektu, ki je potekal v partnerstvu med evropskimi institucijami, našo vlado in Informacijsko pisarno Evropskega parlamenta v Sloveniji, izvajalo pa ga je kulturno-izobraževalno društvo Pina, so z resolucijo o jamstvu za mlade zmagali dijaki Šolskega centra Nova Gorica, program Ekonomski tehnik. V svoji resoluciji so izpostavili veliko težavo pridobivanja delovnih praks med šolanjem, kar kasneje otežuje enostaven vstop na trg dela. Dijaki so v svojem programu predlagali ustanovitev Agencije za prakso, ki naj bi mladim omogočala pridobitev prakse tako doma kot v tujini in jim s tem tudi širila znanje. V oddaji bomo izpostavili tudi pomen državljanske aktivnosti za mlade in našo državo ter se vprašali, zakaj je bila do sedaj udeležba na evropskih volitvah v Sloveniji precej slaba. Pridružite se kritičnemu razmisleku naših mladih gostov.
V radijskih improvizacijskih disciplinah sta se pomerili ekipi iz Nove Gorice in Ljubljane. Po koncu oddaje za svojega favorita lahko glasujete na fb profilu Programa za mlade.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Neveljaven email naslov