Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mladi iz Osnovne šole Trbovlje ugotavljajo, da ljudje vse več časa porabimo za mobilni telefon, računalnik in ostale digitalne medije. Nekateri, med njimi tudi njihovi vrstniki, si življenja brez moderne tehologije in vseh naprav sploh ne predstavljajo več.
Kje je meja med normalno uporabo in zasvojenostjo
Mladi iz Osnovne šole Trbovlje ugotavljajo, da ljudje vse več časa porabimo za mobilni telefon, računalnik in ostale digitalne medije. Nekateri, med njimi tudi njihovi vrstniki, si življenja brez moderne tehologije in vseh naprav sploh ne predstavljajo več.
Uporaba računalnika
Zato so Lana, Tia, Val, Lina, Eva, Dominik, Tia, Barbara in Leda na pogovor povabili goste, ki so jim predstavili svoj pogled na uporabo digitalnih tehnologij. Najprej so povprašali najmlajše, koliko uporabljajo računalnik in kaj vse počnejo z njim?
“Meni mami in oči dovolita uporabo samo čez vikend pa še takrat imam omenjeno.”
Prvi mobilni in pametni telefoni
Prvi mobilni telefon je leta 1978 izumil Martin Cooper, direktor podjetja Array Comm, ki je z napravo, podobno zidaku poklical v centralo podjetja AT&T. Tehtal je skoraj kilogram, velik je bil 25 centimetrov, deloval je na celični sistem, kar omogoča večkratno uporabo istih frekvenc, hkrati pa zmanjšuje potrebno moč oddajnikov, ki so povezani v mrežo.
Prve omembe izraza pametni telefon (smartphone) lahko zasledimo v letu 1995, prvi pametni telefon pa se je pojavil že tri leta prej. Ustvaril ga je eden najbolj inovativnih računalniških proizvajalcev tistega časa, IBM. Poimenovali so ga Simon Personal Communicator (osebni komunikator). Simon je bil prvi telefon, ki je združil funkcije telefona in osebnega računalniškega pomočnika oz. nekakšnega dlančnika. Cena z vezavo pri mobilnem operaterju je znašala 899 dolarjev, kar znaša okoli 1500 današnjih dolarjev. Kljub temu, da je šlo za tehnološki čudež tistega časa, lahko vidimo, da po ceni niti ni toliko presegal današnjih vodilnih pametnih telefonov, katerih cena doseže in tudi preseže 1000 evrov.
Kako pa se svojih prvih telefonov spominjajo naključni sogovorniki iz Trbovelj?
“Moj prvi telefon je imel majhen ekran in veliko tipk.”
Kaj pa danes – si naši sogovorniki sploh še predstavljajo svoj vsakdan brez mobilnega aparata v roki?
“Težko bi preživela brez telefona, ker je res postal nepogrešljiv, če drugega ne, zaradi klicev – kamorkoli greš, si vezan na klice, sporočila, tako da ga res moraš uporabljati.”
Raziskava na šoli
Na Osnovni šoli Trbovlje so izvedli raziskavo o uporabi med učenci 6., 7., 8. in 9. razredov. Naše mlade novinarje je zanimalo, kaj so pokazali rezultati in kako o uporabi razmišlja srednješolka.
Meja med pretirano uporabo in zasvojenostjo
Čeprav so digitalni mediji že naši vsakodnevni spremljevalci, lahko ob pretirani uporabi hitro postanemo zasvojeni z njimi. Ne le z igranjem računalniških igric, mladostniki lahko postanejo zasvojeni z igranjem iger na srečo, obiskovanjem klepetalnic, nakupovanjem … Vendar moramo biti skrajno previdni pri rabi besede zasvojenost, ker vsako vedenje še ne pomeni zasvojenosti, poudarja pedopsihiatrinja Katja Kobilšek Guna.
“Meja je včasih težko določljiva, ponavadi govorimo o škodljivi rabi digitalnih medijev. Če nekdo prekomerno uporablja telefon, tablico in se pozna pri tem, da nima dovolj časa za šolo, za družino pa vseeno zmore še vedno do neke mere to omejevati, zaključiti v nekem času, ki si ga postavi oz. v dogovoru z družino, potem še vedno ne gre za škodljivo uporabo. Tisti, ki je zasvojen pa tega ne more več nadzirati.”
Ali ste tudi sami odvisni od digitalnih omrežij, lahko med drugim preverite tudi tu, sicer pa ob prihajajočih počitnicah čim manj časa preživite za njimi in se čim več družite s prijatelji v živo.
822 epizod
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Mladi iz Osnovne šole Trbovlje ugotavljajo, da ljudje vse več časa porabimo za mobilni telefon, računalnik in ostale digitalne medije. Nekateri, med njimi tudi njihovi vrstniki, si življenja brez moderne tehologije in vseh naprav sploh ne predstavljajo več.
Kje je meja med normalno uporabo in zasvojenostjo
Mladi iz Osnovne šole Trbovlje ugotavljajo, da ljudje vse več časa porabimo za mobilni telefon, računalnik in ostale digitalne medije. Nekateri, med njimi tudi njihovi vrstniki, si življenja brez moderne tehologije in vseh naprav sploh ne predstavljajo več.
Uporaba računalnika
Zato so Lana, Tia, Val, Lina, Eva, Dominik, Tia, Barbara in Leda na pogovor povabili goste, ki so jim predstavili svoj pogled na uporabo digitalnih tehnologij. Najprej so povprašali najmlajše, koliko uporabljajo računalnik in kaj vse počnejo z njim?
“Meni mami in oči dovolita uporabo samo čez vikend pa še takrat imam omenjeno.”
Prvi mobilni in pametni telefoni
Prvi mobilni telefon je leta 1978 izumil Martin Cooper, direktor podjetja Array Comm, ki je z napravo, podobno zidaku poklical v centralo podjetja AT&T. Tehtal je skoraj kilogram, velik je bil 25 centimetrov, deloval je na celični sistem, kar omogoča večkratno uporabo istih frekvenc, hkrati pa zmanjšuje potrebno moč oddajnikov, ki so povezani v mrežo.
Prve omembe izraza pametni telefon (smartphone) lahko zasledimo v letu 1995, prvi pametni telefon pa se je pojavil že tri leta prej. Ustvaril ga je eden najbolj inovativnih računalniških proizvajalcev tistega časa, IBM. Poimenovali so ga Simon Personal Communicator (osebni komunikator). Simon je bil prvi telefon, ki je združil funkcije telefona in osebnega računalniškega pomočnika oz. nekakšnega dlančnika. Cena z vezavo pri mobilnem operaterju je znašala 899 dolarjev, kar znaša okoli 1500 današnjih dolarjev. Kljub temu, da je šlo za tehnološki čudež tistega časa, lahko vidimo, da po ceni niti ni toliko presegal današnjih vodilnih pametnih telefonov, katerih cena doseže in tudi preseže 1000 evrov.
Kako pa se svojih prvih telefonov spominjajo naključni sogovorniki iz Trbovelj?
“Moj prvi telefon je imel majhen ekran in veliko tipk.”
Kaj pa danes – si naši sogovorniki sploh še predstavljajo svoj vsakdan brez mobilnega aparata v roki?
“Težko bi preživela brez telefona, ker je res postal nepogrešljiv, če drugega ne, zaradi klicev – kamorkoli greš, si vezan na klice, sporočila, tako da ga res moraš uporabljati.”
Raziskava na šoli
Na Osnovni šoli Trbovlje so izvedli raziskavo o uporabi med učenci 6., 7., 8. in 9. razredov. Naše mlade novinarje je zanimalo, kaj so pokazali rezultati in kako o uporabi razmišlja srednješolka.
Meja med pretirano uporabo in zasvojenostjo
Čeprav so digitalni mediji že naši vsakodnevni spremljevalci, lahko ob pretirani uporabi hitro postanemo zasvojeni z njimi. Ne le z igranjem računalniških igric, mladostniki lahko postanejo zasvojeni z igranjem iger na srečo, obiskovanjem klepetalnic, nakupovanjem … Vendar moramo biti skrajno previdni pri rabi besede zasvojenost, ker vsako vedenje še ne pomeni zasvojenosti, poudarja pedopsihiatrinja Katja Kobilšek Guna.
“Meja je včasih težko določljiva, ponavadi govorimo o škodljivi rabi digitalnih medijev. Če nekdo prekomerno uporablja telefon, tablico in se pozna pri tem, da nima dovolj časa za šolo, za družino pa vseeno zmore še vedno do neke mere to omejevati, zaključiti v nekem času, ki si ga postavi oz. v dogovoru z družino, potem še vedno ne gre za škodljivo uporabo. Tisti, ki je zasvojen pa tega ne more več nadzirati.”
Ali ste tudi sami odvisni od digitalnih omrežij, lahko med drugim preverite tudi tu, sicer pa ob prihajajočih počitnicah čim manj časa preživite za njimi in se čim več družite s prijatelji v živo.
Konec šolskega leta je pred vrati, v tem času pa se končujejo tudi številni projekti. V oddaji Hudo! tokrat o projektih Hrana ni za tja v en dan in Zeleno pero, skupaj s šestošolci iz Osnovne šole Šentvid, Adelom, Živo in Amelie ter njihovo učiteljico Andrejo Rozman pa smo v studiu odštevali dneve do konca pouka in delali počitniške načrte.
To soboto se nam je v studiu oddaje Hudo! pridružila energična pevka ALYA. Vas zanima, kateri je bil njen najljubši predmet v osnovni šoli, zakaj ima v imenu črko ipsilon in kaj naredi vedno, preden gre na oder? Mladi novinarji iz vse Slovenije so ji zastavili izvirna in hudomušna vprašanja, v živo je mlada pevka iz Mozirja zapela in pripravila tudi nagradno igro za mlade poslušalce.
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Valeta. Svečani in simbolni zaključek osnovnošolskega obdobja je pred vrati za še eno generacijo mladih. Kako bodo devetošolci dobesedno zaplesali čez to prelomnico v svojem življenju, so priprave res tako drage ali bolj cenijo dragocenost dogodka, kaj pripravljajo za slovo od osnovne šole in kako doživljajo razburkano obdobje najstništva. O vsem tem in še čem v tokratnem Hudo!ju z devetošolci ljubljanske OŠ Ledina. Oddajo pripravlja in vodi Liana Buršič
Kolikokrat na dan se zazrete v nebo? Opazujete kdaj ponoči zvezde? Si predstavljate, da nekoč kot astronom letite v vesolje in gledate Zemljo? O vesolju danes z mladimi iz Waldorfske šole Ljubljana in voditeljico Tadejo Bizilj.
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Vsaka generacija ljudi želi vsaj malo vplivati in spremeniti modo in tako pustiti svoj pečat v zgodovini. Mladi novinarji iz Osnovne šole Anice Černejeve Makole so se odločili, da v oddaji raziščejo svet mode in vsega, povezanega s njo. Ali se mladi za šolo vedno uredijo po zadnji modi? Se oblačijo doma isto kot zunaj? Kako je z ličenjem pri dekletih - je ta res prisoten le ob posebnih priložnostih? In kako na to gledajo fantje - so jim sploh všeč naličena dekleta? Kaj pa pričeske, morajo biti vedno urejene? O vsem tem in še marsičem drugem v soboto po 9h na Prvem!
V oddaji Hudo smo se tokrat družili z igralci igralske šole POTica. Mlajši del zasebe je pripravil predstavo Koze, starejši pa predstavo Okrog sveta, in z obema so na 16. Otroškem festivalu gledaliških sanj osvojili nagrado. Kot so povedali, je bilo pripravljanje predstav za festival precej naporno delo, a vseeno ne preveč težko, saj so se na vajah in igralskih treningih imeli super. Kdaj pa kdaj, kot povedo, so se tudi skregali ob tem, ko so v predstavo vanšali svoje ideje. V oddaji boste slišali tudi, kako lahko preženete tremo, ki jo imate pred nastopom. Mentorica v igralski šoli, akademska igralka Andeja Stare, ki je na 16. Otroškem festivalu gledaliških sanj prejela nagrado za najboljše mentorsko delo, pa je za vas skupaj z mladimi igralci pripravila še nekaj drugih nasvetov. Slišali pa boste tudi, kako o tematiki hvaležnosti, razumevanja in prijateljstva, s katerimi se prredstavi ukvarjata, razmišljajo naši tokratni gosti.
V letošnjem šolskem letu na Osnovni šoli Cvetka Golarja že peto leto zapored poteka projekt Cvetko ima talent. Gre za zabavno prireditev, na kateri se predstavijo učenci šole s talentom v katerem koli žanru ali spretnosti. To je petje, ples, igranje na inštrument, imitacija ali karkoli drugega. V mesecu aprilu se najboljši iz avdicije Cvetko ima talent predstavljajo v polfinalu, 25. aprila pa se bo odvil veliki finale v Športni dvorani Trata. Projekt je postal tudi nacionalni Unescov projekt. To pomeni, da ga predstavili tudi drugim šolam in vsem zainteresiranim omogočili skupno srečanje. Na tem zaključnem dogodku se bodo predstavili vsi »zmagovalci« šol, ki ga bodo šole izbrale tekom leta. Cilji projekta so sodelovanje, strpnost in sprejemanje drugačnosti. Več voditeljica Tadeja Bizilj in njeni mladi gosti.
Mladi novinarji iz OŠ Koper bodo v tokratni oddaji Hudo! raziskovali svet učenja. Učenje je za marsikaterega osnovnošolca prava nočna mora – zakaj ga sploh rabimo? Je bolje, da se učimo v tišini ali ob glasbi? Se ob skupinskem učenju naučimo več ali manj kot, če smo za knjigo sami? Je res, da se s pisanjem plonk listkov tudi marsikaj naučimo? Lahko uporaba mobilnega telefona ob učenju zmanjša našo koncentracijo in vpliva na količino znanja? Na vsa ta vprašanja in mnoga druga ste odgovore dobili v soboto po 9h v oddaji HUDO! z voditeljico Tadejo Bizilj.
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Mladi novinarji iz Osnovne šole Trebnje so se pod mentorstvom učiteljice Maje Ogrinc odločili, da bodo Rastočo knjigo predstavili tudi našim mladim poslušalcem. Rastoča knjiga je pomnik hvaležnosti za življenje s knjigo. Knjiga je v slovenski zgodovini mnogo več kot zgolj knjiga. Je tesna sopotnica slovenskega naroda že daleč pred osamosvojitvijo in državno suverenostjo. Ko je pred 1000 leti neznani pisar zapisal stavke naše pra-govorice v Brižinske spomenike ni mogel vedeti, da je začel pisati pismo, katerega vsebina bo povezovala narod iz veka v vek in iz roda v rod. Več pa ste lahko slišali v tokratni oddaji Hudo! z mladimi in voditeljico Tadejo Bizilj.
Se še spomnite, kako smo si kot otroci pripovedovali stvari po telefončkih? In kako je novica, ki je romala od enega do drugega, na koncu postala čisto drugačna … Mladi novinarji iz Osnovne šole Ivana Groharja iz Škofje Loke so v tem tednu raziskovali svet šolskih tračev. So ti vedno samo zlonamerni, neprijetni in škodljivi? Ali so lahko govorice tudi zabavne in pozitivne? O čem najpogosteje govorijo šolski trači in kako se odzvati, ko kakšnega slišite? O vsem te z mladimi in voditeljico Tadejo Bizilj.
Da je smeh pol zdravja, dobro vemo vsi. Raziskave so pokazale, da glasen smeh odlično vpliva na naše telo, poveča našo odpornost, sprosti endorfine, ki izboljšajo naše počutje in lahko celo zmanjšajo bolečino ter izboljša naše razpoloženje. Naslednjič, ko se boste pošteno in od srca nasmejali, torej ne pozabite, da ste veliko naredili tudi za svoje zdravje in srečo. Pravi čas za glasen smeh in dobro voljo tokrat v oddaji Hudo! z mladimi z Osnovne šole Grm iz Novega mesta in njihovimi sogovorniki ter voditeljico Tadejo Bizilj.
V Evropi smo bili letos priča ekstremnemu mrazu in močnim snežnim neurjem. Kako je torej možno, da se naš planet segreva? Znanstveniki že dolgo časa opozarjajo na podnebne spremembe, ki so posledica človekovega poseganja v naravo. Zdaj se zdi, da jih res ne moremo več ignorirati. Kaj pomeni ogljični odtis, kaj je to trajnosti razvoj in kako lahko vsak sam pomaga ohraniti naš planet? V soboto med deveto in deseto v oddaji Hudo!, s finalistkami letošnjega Eko kviza iz OŠ Dravlje in Slovensko fundacijo za trajnosti razvoj Umanotera.
Na Osnovni šoli Orehek Kranj že nekaj let organizirajo sobotne delavnice za nadarjene učence gorenjskih osnovnih šol z naslovom Festival naše prihodnosti. Na njih sodeluje preko 20 osnovnih šol in preko 350 učencev. Zanje pripravijo jezikovne, naravoslovne, družboslovne, tehnične, računalniške, socialne in druge delavnice. Vzdušje na letošnjem festivalu je preverila ekipa oddaje Hudo! – v terenskem studiu na šoli med mladimi udeleženci.
O najhitrejši igri na svetu smo spregovorili z dečki do 14 let, ki trenirajo pri Hokejskem klubu Olimpija.
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Olimpijski krogi naj bi bili zaradi simbolike povezanosti narodov vseh petih celin v sožitju, medsebojnem spoštovanju in prijateljstvu, eden najbolj cenjenih znakov na svetu, olimpijske igre pa festival športne odličnosti in tekmovanj, ki se je razvil v enega najpomembnejših kulturnih, političnih, gospodarskih in družbenih mednarodnih dogodkov. Imajo še ta status izjemnosti? O tem v tokratnem Hudo!ju z učenci OŠ Domžale in enim najboljših slovenskih športnikov, Primožem Peterko. Oddajo pripravlja in vodi Liana Buršič
Neveljaven email naslov