Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nekaj 10 km zemeljske skorje pod našimi nogami nudi življenju na planetu in sploh vsemu našemu početju nadvse čvrsto podlago. Da se spodaj pravzaprav dogaja marsikaj, se po navadi spomnimo le, kadar nas strese kak večji potres. Toda zgodba tal pod našimi nogami je mnogo bolj pestra in tudi polna presenečenj, kot bi si vsi tisti, ki se z geologijo ne ukvarjamo, mogli misliti. V tleh se skriva velik del zgodovine zemlje, tam so mineralne snovi in fosilna goriva, na katerih sloni sodobna civilizacija, pod zemljo se nahaja velik del naše pitne vode. Vse to, in še marsikaj drugega so področja, s katerimi se ukvarja Geološki zavod Slovenije, ki bo 7. maja praznoval okroglih 70. let delovanja. Ob tej priložnosti smo v goste povabili direktorja Geološkega zavoda Slovenije, geologa dr. Miloša Bavca.
Foto: Nina Slaček
direktor Geološkega zavoda Slovenije
Nekaj 10 km zemeljske skorje pod našimi nogami nudi življenju na planetu in sploh vsemu našemu početju nadvse čvrsto podlago. Da se spodaj pravzaprav dogaja marsikaj, se po navadi spomnimo le, kadar nas strese kak večji potres. Toda zgodba tal pod našimi nogami je mnogo bolj pestra in tudi polna presenečenj, kot bi si vsi tisti, ki se z geologijo ne ukvarjamo, mogli misliti. V tleh se skriva velik del zgodovine zemlje, tam so mineralne snovi in fosilna goriva, na katerih sloni sodobna civilizacija, pod zemljo se nahaja velik del naše pitne vode. Vse to, in še marsikaj drugega so področja, s katerimi se ukvarja Geološki zavod Slovenije, ki bo 7. maja praznoval okroglih 70. let delovanja. Gost v oddaji Intervju je bil zato direktor Geološkega zavoda Slovenije, geolog dr. Miloš Bavec.
V sedemdesetih letih je geologija nedvomno doživela naglel razvoj in postala v zadnjih letih vse bolj pomembna in tudi prepoznavna v širši javnosti.
Če se malce pošalim, je bil eden ključnih mejnikov za razvoj naše stroke film Jurski park, ki je to temo predstavil otrokom in prek njih njihovim staršem. Vzporedno s to večjo popularnostjo, se je geološka stroka neverjetno razvila, začela je ponujati odgovore in ne samo zastavljati vprašanja. To se je na srečo zgodilo v trenutku, ko je bila geologija dejansko tudi zmožna ponuditi kvalitetne odgovore.
Med odgovori, pri katerih je imela geologija ključno vlogo, velja izpostaviti preučevanje podnebnih sprememb. Sledovi preteklih podnebnih sprememb so namreč zapisani v kamninah in ledu in prav na osnovi geoloških spoznanj lahko danes govorimo o tem, da kljub dejstvu, da se podnebje neprestano spreminja, je danes pri spremembah, ki jih planet doživlja danes, zaznati tudi vpliv človeka.
Danes živimo v povsem običajnem izseku geološkega časa. To, kar se nam danes dogaja, ni konec geološke zgodovine. Današnji čas je pravzaprav sorazmerno miren, razmere na planetu so človeku prijazne. V zgodovini pa so bili – in to velja tudi za Slovenijo – veliko bolj burni dogodki. Od tega, da je bila Sloveniija verjetno kar večino svoje geološke zgodovine pod morsko gladino, da so pri nas bruhali aktivni vulkani in da so se dogajali potresi neverjetnih razsežnosti.
Čeprav je trenutno dogajanje pod našimi nogami torej precej umirjeno, to ne pomeni, da je tudi povsem mirno.
Slovenija se trenutno manjša. Smo na stičišču dveh velikih plošč, evropske in afriške, ki se s hitrostjo več milimetrov na leto primikata ena k drugi. Zaradi tega procesa rastejo Alpe in iz istega razloga se Slovenija približno za štiri milimetre na leto skrči.
Za geologe so spremebe stalnica. Obenem raziskave kažejo, da ljudje hitro pozabimo na lekcije iz preteklosti. Pokazalo se denimo je, da spomin na naravne katastrofe zbledi najkasneje v času ene generacije in da ljudje vedno znova gradimo na krajih, kjer je pred dvajsetimi ali tridesetimi leti plaz že odnesel hišo. Priporočila stroke se v teh pogledih vse premalo upošteva.
Kar nas kot civilizacijo zavira, je vsekakor naš neverjeten človeški pohlep po poseganju v prostor. Tudi tam, kjer so naši predniki že ugotovili, da to ni primerno. Boriti se proti pohlepu je pa zelo težko. Ljudje pa smo zelo pohlepni, ko gre za krajo narave.
Kako globoke rane bo torej pustil človek na Zemljinem površju?
Udar meteorita pred 65 milijoni let ob koncu krede, ki je praktično uničil življenje na celem planetu, je pustil približno cm debelo sled na Zemljinem površju. Toliko o tem, koliko sledi ostane v dolgem časovnem obdobju tudi za največjimi dogodki. Lahko se bojimo, da bo človek nekoč v prihodnosti obveljal za velik dogodek v zemljini zgodovini. Za seboj bo brez dvoma pustil zelo močno geokemično sled, ki bo precej debelejša od enega centimetra.
Nekaj 10 km zemeljske skorje pod našimi nogami nudi življenju na planetu in sploh vsemu našemu početju nadvse čvrsto podlago. Da se spodaj pravzaprav dogaja marsikaj, se po navadi spomnimo le, kadar nas strese kak večji potres. Toda zgodba tal pod našimi nogami je mnogo bolj pestra in tudi polna presenečenj, kot bi si vsi tisti, ki se z geologijo ne ukvarjamo, mogli misliti. V tleh se skriva velik del zgodovine zemlje, tam so mineralne snovi in fosilna goriva, na katerih sloni sodobna civilizacija, pod zemljo se nahaja velik del naše pitne vode. Vse to, in še marsikaj drugega so področja, s katerimi se ukvarja Geološki zavod Slovenije, ki bo 7. maja praznoval okroglih 70. let delovanja. Ob tej priložnosti smo v goste povabili direktorja Geološkega zavoda Slovenije, geologa dr. Miloša Bavca.
Foto: Nina Slaček
direktor Geološkega zavoda Slovenije
Nekaj 10 km zemeljske skorje pod našimi nogami nudi življenju na planetu in sploh vsemu našemu početju nadvse čvrsto podlago. Da se spodaj pravzaprav dogaja marsikaj, se po navadi spomnimo le, kadar nas strese kak večji potres. Toda zgodba tal pod našimi nogami je mnogo bolj pestra in tudi polna presenečenj, kot bi si vsi tisti, ki se z geologijo ne ukvarjamo, mogli misliti. V tleh se skriva velik del zgodovine zemlje, tam so mineralne snovi in fosilna goriva, na katerih sloni sodobna civilizacija, pod zemljo se nahaja velik del naše pitne vode. Vse to, in še marsikaj drugega so področja, s katerimi se ukvarja Geološki zavod Slovenije, ki bo 7. maja praznoval okroglih 70. let delovanja. Gost v oddaji Intervju je bil zato direktor Geološkega zavoda Slovenije, geolog dr. Miloš Bavec.
V sedemdesetih letih je geologija nedvomno doživela naglel razvoj in postala v zadnjih letih vse bolj pomembna in tudi prepoznavna v širši javnosti.
Če se malce pošalim, je bil eden ključnih mejnikov za razvoj naše stroke film Jurski park, ki je to temo predstavil otrokom in prek njih njihovim staršem. Vzporedno s to večjo popularnostjo, se je geološka stroka neverjetno razvila, začela je ponujati odgovore in ne samo zastavljati vprašanja. To se je na srečo zgodilo v trenutku, ko je bila geologija dejansko tudi zmožna ponuditi kvalitetne odgovore.
Med odgovori, pri katerih je imela geologija ključno vlogo, velja izpostaviti preučevanje podnebnih sprememb. Sledovi preteklih podnebnih sprememb so namreč zapisani v kamninah in ledu in prav na osnovi geoloških spoznanj lahko danes govorimo o tem, da kljub dejstvu, da se podnebje neprestano spreminja, je danes pri spremembah, ki jih planet doživlja danes, zaznati tudi vpliv človeka.
Danes živimo v povsem običajnem izseku geološkega časa. To, kar se nam danes dogaja, ni konec geološke zgodovine. Današnji čas je pravzaprav sorazmerno miren, razmere na planetu so človeku prijazne. V zgodovini pa so bili – in to velja tudi za Slovenijo – veliko bolj burni dogodki. Od tega, da je bila Sloveniija verjetno kar večino svoje geološke zgodovine pod morsko gladino, da so pri nas bruhali aktivni vulkani in da so se dogajali potresi neverjetnih razsežnosti.
Čeprav je trenutno dogajanje pod našimi nogami torej precej umirjeno, to ne pomeni, da je tudi povsem mirno.
Slovenija se trenutno manjša. Smo na stičišču dveh velikih plošč, evropske in afriške, ki se s hitrostjo več milimetrov na leto primikata ena k drugi. Zaradi tega procesa rastejo Alpe in iz istega razloga se Slovenija približno za štiri milimetre na leto skrči.
Za geologe so spremebe stalnica. Obenem raziskave kažejo, da ljudje hitro pozabimo na lekcije iz preteklosti. Pokazalo se denimo je, da spomin na naravne katastrofe zbledi najkasneje v času ene generacije in da ljudje vedno znova gradimo na krajih, kjer je pred dvajsetimi ali tridesetimi leti plaz že odnesel hišo. Priporočila stroke se v teh pogledih vse premalo upošteva.
Kar nas kot civilizacijo zavira, je vsekakor naš neverjeten človeški pohlep po poseganju v prostor. Tudi tam, kjer so naši predniki že ugotovili, da to ni primerno. Boriti se proti pohlepu je pa zelo težko. Ljudje pa smo zelo pohlepni, ko gre za krajo narave.
Kako globoke rane bo torej pustil človek na Zemljinem površju?
Udar meteorita pred 65 milijoni let ob koncu krede, ki je praktično uničil življenje na celem planetu, je pustil približno cm debelo sled na Zemljinem površju. Toliko o tem, koliko sledi ostane v dolgem časovnem obdobju tudi za največjimi dogodki. Lahko se bojimo, da bo človek nekoč v prihodnosti obveljal za velik dogodek v zemljini zgodovini. Za seboj bo brez dvoma pustil zelo močno geokemično sled, ki bo precej debelejša od enega centimetra.
Da našemu telesu občasno dobro dene razstrupljanje, je znano. Da moramo naš krvni obtok kdaj spodbuditi in da je koži koristen piling, tudi. Vse to na zelo preprost način dosežete suhim ščetkanjem, ki lahko postane vaš tedenski ritual. Sogovornik: Brane Klopčič, urednik spletnega portala Aromaterapija.si. Pripravlja: Andreja Čokl.
Na vrhuncu vročega poletja in počitniških migracij v sredinem Intervjuju ugotavljamo, ali je Slovenija prepoznavna turistična destinacija? Mar res slovenski turizem tržimo tako kot pred 40- timi leti? Bogdan Lipovšek manager, hotelir in izvrsten poznavalec turizma, ki je skoraj četrt stoletja vodil Grand hotel Union, se nato uprl tajkunskemu izčrpavanju podjetja, padel v nemilost lastnikov in bil naposled odpoklican z mesta direktorja. Kaj meni o slabi banki, ki je in spet ni največji hotelir na slovenskem? Bogdan Lipovšek, ki opozarja, da se pri nas ljudi vzgaja v grozljivem egoizmu, bo gost intervjuja po deseti na Prvem.
»Evropa je danes na usodnem križpotju, ko ne potrebuje le nove vizije, temveč tudi recept, kako jo praktično udejanjiti. », pravi doktor sociologije in politologije Rudi Rizman.
V intervjuju glasbena urednica Alja Kramar gosti pisateljico, pesnico in tekstopisko Elzo Budau. Prav njej je namreč letos posvečen gala koncert Poletna noč, ki bo v ponedeljek, 29. junija, v ljubljanskih Križankah. Elza Budau je izdala dva romana, Diagram neke ljubezni in Ljubezen v f-molu in je avtorica številnih besedil za popevke: Poletna noč, Pegasto dekle, Na pragu let, Brez besed, Samo nasmeh je bolj grenak – to je samo krajši izbor iz zakladnice verjetno več sto besedil, ki jih je napisala. Je tudi pesnica, bila pa je tudi sodelavka Dokumentarno-feljtonske redakcije na Radiu Slovenija. Predvsem pa je Elza Budau izredno čustvena, dinamična, topla ter polna življenja in znanja.
"Veleposlanica Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske Sophie Honey je pred tremi meseci začela svoje delo v Sloveniji. Ob praznovanju uradnega rojstnega dneva kraljice Elizabete II, je spregovorila o svojih prvih vtisih tukaj, o dvostranskih odnosih obeh držav, te ocenjuje kot zelo dobre, in o predlogih premierja Davida Camerona o reformah Evropske unije." Po deseti jo bo na PRVEM gostil Tomaž Gerden.
Po poklicu biolog in po srcu fotograf. Že kot študent je sodeloval in razstavljal v Foto grupi ŠOLT, a prelomnica na njegovi poklicni poti je bila prva pot v Indijo in objava fotografij v prestižni švicarski reviji. Od takrat naprej je prepotoval praktično ves svet in objavljal reportaže v najbolj znanih revijah - National Geographic Magazin, Time, Figaro Magazine, GEO, Paris Match, Cosmopolitan, Stern in številnih drugih. Pred kratkim se je vrnil iz Etiopije, kjer je portretiral zanimiva plemena, na Ljubljanskem gradu pa je s kolegi postavil na ogled razstavo PODVODNI SVET skozi oči fotografov NGS. Odlični slovenski fotograf, popotnik, novinar, potapljač, jamar, profesor in urednik fotografije pri National Geographic Slovenija, Arne Hodalič bo gost sredinega Intervjuja na Prvem. Z njim se bo pogovarjal Robert Bogataj.
Komaj 23-letnega kolesarja Jana Polanca, med poklicnimi kolesarji je šele drugo sezono, so v ekipo za letošnjo dirko po Italiji uvrstili šele tik pred startom. A svoji ekipi se je zahvalil na najboljši možni način - z zmago v peti etapi znamenitega Gira. Vztrajen kot je, že kot otrok je namreč vedel, da bo nekoč poklicni kolesar, z lahkoto premaguje najbolj zahtevne vzpone. Član poklicne kolesarske ekipe Lampre - Merida, Jan Polanc bo gost sredinega Intervjuja na Prvem. Z njim se bo pogovarjal Robert Bogataj.
Profesor na pekinški Univerzi Qinghua Wang Hui se je pred 26 leti med množico študentov in delavcev na Trgu nebeškega miru v Pekingu zavzemal za večje pravice depriviligiranih razredov; delavcev in kmetov, ki jih je najbolj prizadel začetek privatizacije in vzpon neoliberalizma na Kitajskem. Pa vendarle, drugače kot večina disidentov iz takratnega obdobja, Wang vidi vodstvo komunistične partije kot možno silo nujnih sprememb. Ameriška revija Foreign Policy ga je leta 2008 uvrstila na seznam sto največjih intelektualcev na svetu, Wang Huija neredko uvrščajo v isto kategorijo s slovenskim filozofom Slavojem Žižkom, s katerim se je med obiskom Slovenije prejšnji teden tudi sešel. Pogovor s kitajskim mislecem, profesorjem in dolgoletnim urednikom vplivne revije Dushu Wang Huijem je pripravila Rajka Pervanje.
Gost intervjuja bo doktor Jernej Ule, profesor molekularne nevroznanosti na University College London. Po diplomi iz biologije je odšel v tujino, doktoriral na univerzi Rockefeller v New Yorku in nato svojo raziskovalno in pedagoško delo nadaljeval v Cambridgeu, zdaj pa je vodja raziskovalne skupine na Inštitutu za nevrologijo pri UCL. Objavljal je že v znanstvenih revijah Nature, Science in številnih drugih, raziskovalno pa se predvsem posveča vprašanju, kako celice uravnavajo gensko izražanje, oziroma področju proteinov in molekul RNK. Doktor Ule je v teh dneh na obisku v rodni domovini, kjer se je udeležil mednarodne Sinapsine nevroznanstvene konference. Z njim se bo pogovarjala Mojca Delač.
Deveti maj 1945 se je v evropski kolektivni spomin zapisal kot dan, ko je bila rešena zahodna civilizacija. Ugledni, večkrat nagrajeni britanski zgodovinar in pisatelj Keith Lowe pa nas v Podivjani celini, svoji odmevni knjigi, ki je bila pred kratkim prevedena tudi v slovenščino, opozarja, da je bila z zmago antifašistične koalicije v drugi svetovni vojni rešena kvečjemu ideja civilizacije, medtem ko je Evropa ležala v ruševinah, sredi katerih ni bilo nikjer na horizontu več videti kakšne posebne civiliziranosti. Zato bomo v tokratnem sredinem Intervjuju na Prvem Keitha Lowea spraševali, kakšno je bilo pravzaprav življenje v Evropi v pomladnih in poletnih dneh leta '45, ko se je veselje nad zmago poleglo in je postalo jasno, da bo civilizacijo dejansko lahko rešila šele temeljita obnova oziroma prenova izmučenih evropskih družb. S Keithom Loweom se bo pogovarjal Goran Dekleva.
Katalonka Montserrat Feixas Vihé od leta 2013 opravlja dolžnosti regijske predstavnice Visokega komisariata Združenih narodov za begunce v srednji Evropi. To pomeni, da v imenu svetovne organizacije že dve leti bdi nad tem, kako v Bolgariji pa na Češkem, Hrvaškem, Slovaškem in Poljskem ter v Romuniji in, seveda, tudi v Sloveniji pravzaprav ravnamo z begunci. Pred tem je Montserrat Feixas Vihé, ki za to agencijo Združenih narodov dela že od leta 1984, službovala v Hondurasu, Indiji, Pakistanu, Sudanu in Ugandi, nekaj časa pa je na sedežu agencije, ki je lociran v Genovi, tudi koordinirala prizadevanja Visokega komisariata za begunce na Karibskem otočju in na Bližnjem vzhodu. Glede na množice ljudi, ki v Evropi v zadnjem času iščejo zatočišče, glede na kritične razmere v podsaharski in severni Afriki, glede na humanitarno katastrofo v Iraku, Siriji, Pakistanu in Afganistanu pa tudi glede na negotov položaj v Ukrajini tem za pogovor žal ni prav hitro zmanjkalo. Z Montserrat Feixas Vihé se je pogovarjal Goran Dekleva.
Nemcistka in rusistka tik pred diplomo na ljubljanski filozofski fakulteti poleg jezikov iz katerih bo kmalu diplomirala, govori še slovensko, romsko, angleško, hrvaško in špansko. »Tisti, ki govorijo več jezikov, živijo več življenj«, pravi češki pregovor. Ali tudi ona živi več življenj, smo med drugim vprašali Tino Friedreich, predsednico Romskega akademskega kluba, ki jo odlikuje izjemen čut do sočloveka in je tudi zato tako aktivna na področju izobraževanja romskih otrok. Njeno sanjsko delo je povezano s strastjo do tujih jezikov in z delom z ljudmi. S Tino Friedreich, ki tako zelo obožuje peko slaščic, da jih peče za vso družino, se je v sredinem intervjuju pogovarjala Enisa Brizani.
Le dva tedna po podpisu dogovora in poravnave med mariborsko nadškofijo in bankami upnicami je papež Frančišek za novega mariborskega nadškofa imenoval jezuita, patra magistra Alojzija Cvikla. Doma in v tujini je opravljal številne vodstvene službe, leta 2010 je bil poklican za začasnega ekonoma s posebnimi pooblastili, potem ko je nadškofija zašla v globoke finančne težave. Je sporazum z bankami upanje za nov začetek? Kakšne bodo prioritete novega nadškofa? Mariborski metropolit Alojzij Cvikl je gost današnjega Intervjuja. Pred mikrofon ga je povabil Boštjan Debevec.
Smučarska sezona je končana. Lahko bi bili zadovoljni, pa očitno nismo – tako je vsaj videti, saj slovenska javnost na eni strani zahteva vrhunske dosežke, na drugi pa ni pripravljena niti plačati cene vstopnice, če to ni nujno potrebno. Peter Prevc, Tina Maze, Jakov Fak, Filip Flisar – so njihovi dosežki in dosežki njihovih sotekmovalcev razlog za kritiko? Tudi če dva tako želena velika kristalna globusa nista v slovenskih rokah? Zakaj slovenska moška alpska reprezentanca ne najde poti iz krize, kaj se bo zgodilo po odhodu Tine Maze, kako se je lahko zgodila afera Vanesse Mae in kakšen bo epilog spora z nekdanjim predsednikom SZS Primožem Ulago? Več kot dovolj vprašanj za Intervju na Prvem, v katerem je Jure K. Čokl gostil direktorja Smučarske zveze Slovenije, dr. Jurija Žureja.
Neveljaven email naslov