Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11488 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Sinoči so potrdili prvi primer okužbe z novim koronavirusom v Sloveniji. Okuženi je slovenski državljan, star približno 60 let, ki je v Slovenijo pred nekaj dnevi prišel iz Maroka prek Italije. Pristojni bodo danes skušali poiskati vse, ki so bili v tesnejših stikih z okuženim. Ta je namreč z vidnimi znaki okužbe kar osebno obiskal zdravnika. Hospitaliziran je na infekcijski kliniki, njegovo stanje je stabilno. Okužba se širi kapljično, s tesnim stikom do metra in pol, na voljo je več kontaktov, kamor se lahko obrnete, če posumite, da ste okuženi. Ostale novice: V Italiji zaprli vse šole, umrlo že več kot 100 ljudi. Novi predsednik državnega zbora bo postal Igor Zorčič. Slovenija na grško-turško mejo pošilja 35 policistov. V Rimu bodo odprli osrednjo razstavo ob 500-ti obletnici smrti Rafaela.
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Janez Janša tretjič prevzema vajeti vlade. Kdo bodo ministrski kandidati bo po napovedih znano do konca tedna. Jasno pa je že, da nova vlada ob zaostrenih mednarodnih okoliščinah zaradi koronavirusa in morebitne nove begunske krize, pa tudi ob domačih izzivih - rebalansu proračuna se bo težko izogniti - ne bo imela lahke naloge. A kot je po prisegi poudaril Janša, je z odgovornim upravljanjem države in s povezovalno politiko sposobna premagati izzive. Ostale novice: Bruselj razume zahteven položaj Ankare, a se ne bo pustil izsiljevati na plečih beguncev. Ameriški volilni super torek: Bidenova velika vrnitev, a Sanders še ni rekel zadnje. Svetovna banka za boj s koronavirusom državam v razvoju namenja 10 milijard evrov. Bodeča neža za seksistično izjavo leta Bojanu Emeršiču.
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Dober mesec po padcu vlade Marjana Šarca bomo zvečer po pričakovanjih dobili novega predsednika vlade, tretjič bo to postal Janez Janša. V večurni razpravi pred tem naj bi podrobneje razgrnil način delovanja in cilje. Kako in kaj bo glede na dogajanje doma in po svetu zagotovo na seznamu nalog nove vlade? Ostala vsebina: Visoki evropski obisk v podporo Grčiji ob novem migracijskem valu. V Izraelu se po tretjih volitvah v enem letu Netanjahuju vendarle obeta mandatarstvo. Demokrati na super torek odločajo zlasti med Sandersom in Bidenom. Hokejisti Jesenic na večnem derbiju do pomembne zmage v alpski ligi.
Slovenija bo danes po napovedih dobila novo, 14-to vlado, ki jo bo vodil Janez Janša. Dolgoletni predsedik SDS-a je tako na pragu tretjega premierskega mandata. Na tajnem glasovanju naj bi dobil okoli 50 glasov, ki jih bodo prispevali poslanci SDS, SMC, NSi in Desus ter tudi SNS in poslanca manjšin. Ostale novice: Vodstvo Unije zaradi migracijske krize danes na grški meji. Izrael: na tretjih parlamentarnih volitvah v manj kot enem letu vnovič zmaga Netanjahuja. V ZDA "super torek", ki bo podal jasnejšo sliko v tekmi za demokratskega predsedniškega kandidata. V Komnu obnova Štanjelskega gradu in povečanje šolske kuhinje.
Turške navedbe o tem, da je 80 tisoč beguncev že prečkalo zunanjo mejo Evropske unije, v Grčiji zavračajo in dodajajo, da zadržujejo pritisk več tisoč ljudi, ki so se tja podali, potem ko je Ankara uresničila grožnje o tem, da jim bo odprla pot proti 27-terici. Pristojni ministri članic Unije se bodo zaradi zaostrenih razmer sešli na izrednem zasedanju v Bruslju. Ostale novice: Državni zbor začenja sejo, na kateri bo potrjeval novega premierja. Izraelski volivci tretjič v letu dni izbirajo parlament. Maščevanje turške vojske za ubite vojake v Siriji. Kam z nakopičenim materialom ob graditvi drugega tira?
Zaradi vse bolj zaostrenih razmer na turško-grški meji, kamor se stekajo množice migrantov, po tem ko jim je Turčija na njihovi poti proti Evropski uniji odprla meje, bodo v Bruslju sklicali izredno zasedanje notranjih ministrov sedemidvajseterice. Glede razmer je Evropska komisija v stalnem stiku z Grčijo in Bolgarijo, je sporočila njena predsednica Ursula von der Leyen. Prvi krog pogajanj o prihodnjih odnosih med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo V Izraelu že tretje volitve v letu dni; tudi tokrat naj bi bil izid tesen Mekinjski samostan možna rešitev za prenatrpan kamniški vrtec
Pravega prijatelja spoznaš v nesreči. Ko smo ogroženi, nam na pomoč priskočijo tudi pripadniki civilne zaščite, ki danes zaznumejo svoj dan. Gre za 33 tisoč Slovencev, med njimi so pripadniki enote prve pomoči za ljudi in živali, pa tudi pripadniki Uprave za zaščito in reševanje. Druge teme: - Turčija pritisk prebežnikov prevalila na Grčijo - Na Slovaškem spremembe po včerajšnjih volitvah - Berlinale: nagradili delo zaprtega iranskega režiserja
Zaroka slovenskega para, narodno-zabavna glasba, posebno darilo za 21-ti rojstni dan, podobe naše države na velikem zaslonu in ameriška himna v izvedbi tenorista iz Dobrovc na Dravskem polju. Vse to je zaznamovalo sinočnji obračun naših zvezdnikov Luke Dončiča in Gorana Dragića v severnoameriški košarkarski ligi NBA, ki ga je v Miamiju po letu dni znova dočakalo tudi približno dva tisoč slovenskih navijačev. Druge teme: - Pozivi k ustanavljanju centrov za redke bolezni - Slovaki dve leti po umoru novinarja Jana Kuciaka volijo nov parlament - Čolite zmagovalec 14-ega festivala Gorniškega filma - Letošnja Fabula z vprašanji družbenih, spolnih, ekonomskih in čustvenih položajev moči
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Epidemija koronavirusa je na odločilni točki, opozarja Svetovna zdravstvena organizacija. Kljub prizadevanjem za omejitev širjenja virusa o novih okužbah poročajo iz vse več evropskih držav. Epidemijo že močno občuti svetovno gospodarstvo, v paniki so delniški trgi. Naša podjetja imajo največ težav z zagotavljanjem surovin. Druge teme: - Rim in Pariz, kot kaže, zakopala bojno sekiro - Turčija se vse bolj zapleta v vojno v Siriji - Velika Štigličeva nagrada režiserki Emi Kugler - Miami pred tekmo Dončič-Dragič spet slovensko obarvan
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Cilji, ki si jih je naložila nova Janševa koalicija, zagotovo ne bodo mogli biti uresničeni v dveh letih, torej do novih volitev. Bo pa nova vlada ravnala pragmatično, če ji bo uspelo pod streho spraviti vsaj nekaj ključnih projektov, denimo zdravstvenega, in si tako zagotoviti velik kapital za prihodnje volitve. Druge novice: - Šarčeva vlada o energetski in podnebni politiki - Na Otočcu prvo srečanje Pahor - Milanović - V Ljubljani na ogled Mušičeve risbe iz Dachaua - Poraz celjskih rokometašev s Flensburgom
Vlada, ki opravlja tekoče posle, je včeraj obravnavala ukrepe za preprečevanje širjenja novega koronavirusa. Med drugim je sprostila blagovne rezerve zaščitne opreme za zdravstvene delavce v skupni vrednosti 200 tisoč evrov. Do zdaj so v Sloveniji opravili približno 100 testov, vsi so bili negativni. Pristojne ustanove pa dogajanje skrbno spremljajo in svarijo pred širjenjem panike. Dogovor iz Neaplja za dolgotrajnejšo strategijo odnosov med Italijo in Francijo - Mestna dnevna soba v Idriji - Štigličeva nagrada režiserki Emi Kugler
Predsednik republike Borut Pahor se bo po napovedih danes srečal s prvakom SDS Janezom Janšo. Pričakovati je, da mu bo podelil mandat za sestavo nove vlade, saj so organi strank SMC, NSi in Desus sinoči potrdili vstop v Janševo vlado. Razkrivamo nekaj poudarkov iz koalicijske pogodbe. Ostala vsebina: Pristojni mirijo, da je panika glede koronavirusa odveč. Zdravstveni ministri v regiji: "Meja ne bomo zapirali!". Začenjajo se pogajanja o katalonskem vprašanju.Katoličani s postom začenjajo priprave na veliko noč.
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Pust bi lahko letos namesto zime, ki je ni, preganjal koronavirus. Pristojni so za danes slicali vrsto sestankov v pripravah pred morebitnim širjenjem okužbe pri nas. Potrjene okužbe v Sloveniji za zdaj, na srečo, ni. V sosednji Italiji pa se je število umrlih povzpelo na 7. Tam primanjkuje predvsem izdelkov za preventivo, ponekod omejujejo obiske trgovin. Zaskrbljeni pa so tudi turistični delavci in gospodarstveniki. Virus je borzne indekse potisnil v rdeče. Ostale novice: - Stranke SDS, NSi, SMC in DeSUS menda že sklenile dogovor - Pred pogajanji po brexitu bo prva vrgla karte na mizo Evropska unija - Nekdanji hollywoodski producent Harvey Weinstein spoznan za krivega
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
Koronavirus, ki se je še pred dnevi zdel precej oddaljen, je zdaj dobesedno pred našimi vrati in samo vprašanje časa je, kdaj bomo tudi pri nas poročali o prvi okužbi. Vseeno pristojni mirijo. Panika ni potrebna, zdravstvene ustanove so pripravljene, zatrjujejo. Kljub temu pa se po Evropi širi strah zaradi vse hitrejšega širjenja v Italiji, kjer so na severu države za ves teden zaprli vrtce, šole in univerze. Avstrija razmišlja celo o zaprtju meje z Italijo. Karantene množično uvajajo tudi drugod po svetu. Ostale novice: - Pahor lahko še do konca tedna tehta možnosti glede mandatarja - Kakšna bo prihodnost slabe banke? - Sinoči zagoreli odpadki na Teznem v Mariboru - Košarkarji z grenkim priokusom do zmage v kvalifikacijah za evropsko prvenstvo
Neveljaven email naslov